# Határozatok tára

Határozat:
Tanártovábbképzésre érkezett kérelmeket fogadjuk el, de csak az első félévre.


Határozat:
Tanártovábbképzésre érkezett kérelmekből 10%-ot leveszünk.


Határozat:
A tanév végi értekezlet mindig egy-egy megadott témáról szóljon, inkább konferencia formájában.


Határozat:
A tanév végi értekezlet konferencia formájában ne e tanévtől valósuljon meg.


Határozat:
Minden kisiskola a tanév végén osztályozó megbeszélésen dönthessen a diák jegyéről, akár a szaktanár ellenében is, ha: a szaktanár nem tájékoztatta a tanulót, a szülőt, a patrónust; nem biztosított javítási lehetőséget, vagy egy jegye volt csak a diáknak a félév során.


Határozat:
Azoknál a kollégáknál, akik az SzMSz, illetve a munkaköri leírásukban megfogalmazott feladatukat nem látják el, a kisiskola vezetője – a patrónusok egyetértésével – kezdeményezhesse a munkajogi eljárás megindítását a pedagógiai vezetőnél vagy az ügyvezetőnél, mely döntési alternatívákat terjessze a tantestület elé.


Határozat:
A 13/2000 számú határozat alapján a kezdeményezésre javaslatot tehet egyén vagy csoport is.


Határozat:
A jegybeírással kapcsolatos tevékenységet és a tanévzárót ne egy napra tegyük.


Határozat:
Tanév végén a jegyeket a szaktanár írja be.


Határozat:
Év végén szaktanárokkal közösen tartott zárás legyen.


Határozat:
Az év végi vizsga második napján délután 14 órakor kerüljenek a jegyek beírásra.


Határozat:
A 9. 10. és 12/2000 számú határozatok (jegybeírás, stb.) tanév elején kerüljenek kidolgozásra, melyet 2002. tanévtől vezessünk be.


Határozat:
Az iskola külső sport felé szorítja a diákokat, azért gondoljuk át újra a testnevelés óraszámot.


Határozat:
9-10. évfolyamosok nagyon sokáig vannak bent az iskolában. Ezen változtatni kell.


Határozat:
A Nevelőtestület a művészeti képesség fejlesztését indokolatlanul háttérbe szorítja, ezért ezen változtatni kell.


Határozat:
Egyéni alkotások, könyvtár használata, az önálló önképzés indokolatlanul háttérbe szorul, ezért ezen is változtatni kell.


Határozat:
Általános képzésben a nevelőtestület továbbra is fontosnak tartja a gazdasági típusú képzést.


Határozat:
Alapképzésen túl előírásszerűen legyen informatika óra a 11-12. évfolyamon.


Határozat:
A nevelőtestület képzésébe is kerüljön bele az informatika képzés, a munkaközösségek vizsgálják meg és építsék be az informatikai eszközök használatának lehetőségét.


Határozat:
Pedagógia vezető koordinálásával munkaközösségenként legalább 1-1 fő delegálásával jöjjön létre egy bizottság, melynek feladata a ????? Számú határozatok előkészítése.


Határozat:
Változtassuk meg az elérhető pontszámok alsó határát.


Határozat:
Legyen mozgó alsó határa a pontszámoknak, amely függ a tantárgyak számától.


Határozat:
Utolsó tanítási órán a szaktanár szóbeli szöveges értékelést ad, a második vizsganapon az értékelőket átadja a patrónusoknak, aki ezek alapján megírja a bizonyítványt.


Határozat:
Minden évfolyamon belül egységes legyen a pontszám.


Határozat:
7-10. évfolyamon egy képlet alapján legyen évfolyamonként meghatározva az alsó ponthatár.
Képlet: 2 * n + (n/2)


Határozat:
A 11-12. évfolyamon érettségi tantárgyból elégtelen osztályzatot kapott gyerek legyen köteles augusztusban javítóvizsgát tenni.


Határozat:
Javítóvizsgán való bukás esetén évfolyamot kelljen ismételnie.


Határozat:
Szabályozzuk-e az évfolyamismétlés alkalmának számát, csak a kisiskola patrónusaival egyeztetve.


Határozat:
A nem kötelező külső választott tantárgy ne számítson bele a pontszámban.


Határozat:
A külső alkotókörre járók alkotásainak bemutatása kötelező legyen.


Határozat:
A minimális pont nem lehet meg úgy, hogy külső, nem kötelező pontok is legyenek benne.


Határozat:
Év végén nyelvi szintfelmérőt kell csinálni.


Határozat:
Szeptember elején a jelentkezők számára nyelvi szintfelmérőt kell tartani.


Határozat:
2000. szeptemberben ezt már alkalmazzuk: a jelentkezők szeptemberi nyelvi szintfelmérőjének megtartását.


Határozat:
Összesített nagy falinaptárt csináljunk a nagytanári falára, mely a tanév minden programját tartalmazza.


Határozat:
Az iskola pedagógiai vezetője Horn György (39 szavazat), tantestületi titkára Mendelovics Zsuzsanna (37 szavazat), Kepecsné Bárd Ágnes (1 szavazat), Gáncs Péterné (2 szavazat) és ügyvezető igazgatója Szűcs Tamás (39 szavazat), Merényi Zsuzsanna (1 szavazat) választásának szavazati aránya (érvényes szavazatok: 40 fő)


Megjegyzés:
Kiegészítés: lehessen nem az egész természettudomány tárgyból, hanem részanyagokból - nyitáskor kell dönteni


Határozat:
A vizsga eredménye ne érintse a bizonyítvány eredményét.


Határozat:
A háztartástan tantárgy helyett "életmód" tantárgy legyen, és az erre vonatkozó tanterv elkészítésével bízzuk meg Ruprecht K.-természet és Gálik J.-ot


Határozat:
Legyen kötelező tárgy a háztartástan, vagy valami helyette?


Határozat:
Legyen-e a patrónusok számára kötelező továbbképzés?


Határozat:
Legyen-e a patrónusok számára kötelező továbbképzés havonta egyszer és egyszer munkaközösségi?


Határozat:
A patrónusi továbbképzés kezdődjön 4-kor.

Megjegyzés:
Hétfők rendje: első hétfő: 4-kor információs hétfő, utána kisiskolai megbeszélés, második hétfő: 4 órakor patrónusi műhely, harmadik hétfő: mint az első, negyedik hétfő: 4 órakor munkaközösségi megbeszélés.


Határozat:
A szóbeli információk terjedésének javítására csináltassunk fakkot mindenki számára.


Határozat:
Legyen legjobb tanuló cím az évfolyamokon.


Határozat:
Változzon a bizonyítvány-beírás módja, a patrónusok írják be az osztályzatokat az oszályozó ívről.


Határozat:
Augusztus végén tárgyaljunk a szakképző évfolyamokról.


Határozat:
Lehessen idegen nyelv tantárgyat húzni a vizsgára.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György 35 szavazattal.
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 34 szavazattal (Bárd Ágnes és Merényi Zsuzsa 1-1 szavazatot kapott).
Testületi titkár: Mendelovics Zsuzsa 33 szavazattal (Bárd Ágnes, Hantos István, Merényi Zsuzsa 1-1 szavazatot kapott).


Határozat:
Minden kisiskola rendelkezzen összóraszámmal, amit nem léphet át. 
Sávos órarend készüljön.
Tanév végén legyen kész az órarend.
Írjunk elő átlag csoportlétszámot.
Szeptemberben csak indokolt esetben lehessen az órarenden változtatni, a szülő és a patrónus engedélyével.


Határozat:
Átlaglétszámot írjunk elő, ahol nincs plafon


Határozat:
IV. évfolyamon vonjuk össze a matematika, illetve a művészetismeret és társadalomismeret csoportokat, valamint szűnjön meg az A2-es angol csoport.


Határozat:
A kuratóriumba 3 fő szülőt is delegálunk, melyről a szülői kör döntsön.


Határozat:
Szalagavató után, csütörtökön csak délig legyen tanítás a III. és IV. évfolyamnak, és 14,45-ig az I. és II. évfolyamnak.


Határozat:
A hatosztályos évfolyam osztályzási rendjére tett javaslatok:
- nincs osztályzás
- év végi bizonyítványt kell adni
Évvégén a felsorolt tárgyakból legyen meg min. 22 pontja:
művészeti ismeretek, társadalomismeret, matematika, idegen nyelv, testnevelés, alkotókör, informatika.


Határozat:
Elszívó, vagy légkondicionáló kell-e a szinházterembe.


Határozat:
A francia színháznak 32 E Ft hleyett 80 E Ft-ra emeljük fel.


Határozat:
Az összbérköltségre a továbbiakban nincs fedezetünk, tehát az új bérjavaslat egyéni bércsökkentéssel jár: heti 20 óra mindenkinek brutto 64.000.- Ft, minden további feladat plusz bér.


Határozat:
Két cég lemondott a delegálási jogáról - Taurus, Chemolimpex - így ez a mi jogunkká vált.
Nagy Adrienn - Külker. Bank, a másik jelöltről jövő héten szavazunk.


Határozat:
Legyen -e még a következő tanévben is 0. évfolyam?


Határozat:
Kuratóriumi tagságra a tantestületből jelölteket kér: Rataj János, Harsányi Zsuzsa.
Harsányi Zsuzsa 25 szavazat, Rataj János 7 szavazat, Merényi Zsuzsa 1 szavazat, Sík Eszter 1 szavazat, Zaccomer Mari 1 szavazat.


Határozat:
Filmklub - első alkotókör lehet-e? Feladataik: internet oldal szerkesztése,  a Szubjektív újság készítése, két dolgozat leadása.


Határozat:
A Nevelőtestület a ráckevei határozatának megfelelően elfogadta az új bérezési rendszerre való áttérést.


Határozat:
Az étteremben ebédeknél nagy a káosz, ezért újra a jegyrendszer lenne a megoldás.


Határozat:
Ügyeleti rendszer nem működik jól, szemét van az iskolában.  A régi rendszer maradjon.


Határozat:
Sítáborba a tavalyi botrányuk miatt ne mehessen Román Balázs, és Tóth Viktor.


Határozat:
A számítógépkezelői vizsgáért pontot lehessen kapni, mint a nyelvvizsgákért.


Határozat:
A sok bombariadó miatt be kell pótolni az elmaradt órákat, erről küldjünk nyilatkozatot a szülőknek is.


Határozat:
Pedagógus továbbképzés jogi rendjével egyetértünk-e?


Határozat:
A YE Nemzetközi pályázathoz mellékelni kell az iskolának egy szándéknyilatkozatot, hogy hozzájárul a költségekhez, ha az iskola valamelyik vállalata nyerne.
Elvi támogatást adna-e a testület, hogy a YE program költségeként ez az összeg minden évben bekerülhessen a költségvetésbe?


Határozat:
Patrónusi anyag vitája - az SZMSZ része lesz.


Határozat:
A következő év előkészítése  írott anyag legyen.


Határozat:
Alkotókör egyszer, vagy többször is szerepelhet? Szavazás: ahány alkotó, annyiszor írjuk be.
(egyszer írjuk be: 10 fő) Csak szeptembertől érvényes.


Határozat:
Alkotókör óraszám 2, a jegy az eddigiek szerint az idei tanévben.


Határozat:
A bérek legyenek egységesek, elvek alapján állapítsuk meg.


Határozat:
A természetbúvárkodást fogadjuk el alkotókörnek. Az év folyamán 29 alkalommal lesz, ami 25.000.-Ft/fő költséget jelent a szülők számára


Határozat:
Az AKG tanár-továbbképzési listáját, mely az 1998/99 tanév akkreditált továbbképzésére felhasználható költségkeretet tartalmazza, az Oroszlány Péter kérelme nélkül elfogadja-e a tantestület?


Határozat:
A tantestület kinyílványitja, hogy a Közalkalmazotti Tanács jogosítványait a nevelőtestülettel közösen gyakorolja.


Határozat:
Majláth Editet még májusban beiskoláztuk a gyakorlóirodában tanító tanárok számára szervezett akkreditált továbbképzésre, de sajnos kimaradt a listából, ezért kéri, hogy vegyük bele, és újra tegyük fel szavazásra a kérdést.


Határozat:
GEDEON nevezetű társaság az érdeklődőknek Ószövetséget adnának ingyen. A Nevelőtestület hozzájárul-e ahhoz, hogy az AKG diákjai ebből a felajánlásból kapjanak 1 -1 példányt. A társaság szokásai szerint, ők mennének be az órákra és ajánlatot tesznek gyerekeknek. Élünk- e ezzel az ajánlattal?


Határozat:
A 13. havi illetményt jutalommal egészítjük ki. A jutalom összege megegyezik az elfogadott bérrendszer alapján megállapított jövedelem és az alapilletmény különbségével.


Határozat:
Szalagavatóbál január 17-én vasárnap este van, ezért a III-IV. évfolyam diákjai 10 órára jöjjenek iskolába.


Határozat:
Az AKG születésnapján délig legyen tanítás, délután születésnap.


Határozat:
A 11. évfolyamból néhány diák kábítószerezett az iskolában. Erről a témáról minden évfolyam tartson évf. gyűlést. Rudolf Andrással, Magyar Péterrel szerződést kötött az AKG, ellenőrzőjük lesz, 40 óra hiányzás után kizárjuk az iskolából. Szülők otthon naponta, patrónusok hetente ellenőrzik az aláírásokat. Ungi Márton és Puskás András esetében (Hubay Kati csibéje) bízzuk meg H. Katit, B. Ágit, H.Gyurit tegyen javaslatot a döntésre.       
Automatikus kirúgás helyett vizsgáljuk meg a körülményeket.


Határozat:
Függesszük-e fel Puskás András elküldését?


Határozat:
Puskás András  járjon be, ne legyen magántanuló.


Határozat:
Puskás Andrásnak teljesítmény előírásokat szabjunk.


Határozat:
Puskás Andrásnak legenek életmód előírások a szerződésében.


Határozat:
Puskás Andrásnak a bizottság ezen a héten állítson össze életmód előírásokat.


Határozat:
Ungi Mártont ne legyen magántanulói státuszba, tanulmányi előírással és számára is készüljön életmód előírás, melyet a bizottságnak kell elkészíteni.


Határozat:
Puskás András és Ungi Márton ügyéről az évfolyam diákjai tájékoztatást kapjanak.


Határozat:
január 16-án Szalagavatóbál lesz.
Szombaton ne legyen tanítás, hétfőn csak 10-re jöjjön a 11. és 12. évfolyam.


Határozat:
A 7-től 10. évfolyamnak legyen hétfőn tanítás, a 11. és 12. évfolyamnak pedig ne legyen.


Határozat:
OM pályázat az intézmény minősítésére, március 10-ig kell beadni.


Határozat:
Tényleges nettó Ft/hó. I. összóra + feladatra x jutó 730.- Ft. II. kutatási ösztöndíj (havi rész)

Kereset valóságos szerkezete:
A. variáció 
1., Bruttó besorolási bér (20 óra – 2 patr.)
2., 20 óra felett túlóra
3., Pótlék (bruttó): ig., ig.hely., munkaköz.vez., kisisk. vez.
B. variáció 
1., Kiegészítés (nettó óradíjak – bruttó kereset nettója)
2., Kutatási öszt.díj havi részlete
3., A kutatás visszatartott része
 Tényleges havi nettóbér:
I.+II.= A+B


Határozat:
9-10. évf-on az alkotókörök szabadon választható, vagy kötelező tantárgy maradjon?


Határozat:
Ne változtassuk meg Kovács Danáról hozott 05.08-i határozatunkat.


Határozat:
Kovács Dana jöhet-e táncolni a volt évfolyama szalagavatóbálján, ill. bejárhat-e az AKG épületébe csak a próbákra?


Határozat:
Április 28-a szombat helyett mi 21-én tanítsunk!


Határozat:
Az AKG-Poli focimeccsen néhány volt AKG-s diák pofátlanul viselkedett, ezért Lévai Márton, Rudolf András, Snábel  Nándor és Ali Ádám ne vehessenek részt semmilyen AKG rendezvényen.


Határozat:
Márciustól (illetve attól az időponttól, amikor az építők levonulnak) minden lehetséges tornaórát az új tornateremben tartunk. A reggeli és a délutáni úszás órák maradnak, a tenisz órák helyett is tornatermi órák lesznek.  Az órarend nem változik, csak ott –  pl. nyolcadik évfolyam -, ahol kis változtatással be lehet iktatni a testnevelés órákat.


Határozat:
Az új épületet elkezdjük felszerelni, bebútorozni, hogy elméleti órák tartására is alkalmas legyen. A gazdasági iroda biztosítsa a székeket, asztalokat, stb.


Határozat:
Létesüljenek három termes kisiskolák úgy, hogy a harmadik tanterem kívül legyen a kisiskolán. Az iskola most ne növelje se a kupacok számát, se a létszámot, de az átépítésnél vegye figyelembe a három tantermes rendszert.
Nem növeljük sem a létszámot, sem a kupacszámot. Marad változatlanul a létszám és a kupacszám, és minden kisiskolához csatlakozik egy plusz egy terem.


Határozat:
A jelenlegi 10. évfolyam a rajzterem és kapcsolt részei helyére a sarokba költözik (+kisterem, stúdió). Szabó Imre arra a helyre költözne ahol az orvosi, a pszichológia szoba, a raktár, egy kupacterem és a galériás kisiskolai tér van jelenleg. A jelenlegi 12. évfolyam kisiskolája megszűnne. A jövő hetedik évfolyam vagy a színházterem helyére és a mellette lévő sarokba költözne, vagy a negyedik emeletre  a klub helyére és annak előterébe költözhetne. Ez utóbbit majd a felálló kisiskola eldönti. 
Új javaslat; a jelenlegi 10.-es kisiskola és a rajz, stb. maradjon a helyén, és csak két év múlva kerüljön sor ennek a résznek az átépítésére.
Ebben az évben kerüljön sor a kisiskolák átépítésére, vagy ebben az évben csak a következő hetedikes és a mostani tizenkettedikes kisiskola kerüljön átépítésre.


Határozat:
A képzési idő végéig maradjon meg minden évfolyamnak a kisiskolai helye végig (6 illetve 7 évfolyamosok).


Határozat:
Az SzMSz-ben leírt szabály, miszerint a patrónusi munkára való felkérés esetén azt kötelező az illetőnek elvállalni, ha ebben az iskolában akar maradni megerősítése.


Határozat:
Az iskola nem engedi el egy évre ösztöndíjjal azokat a patrónusokat, akik hat éven át patrónusként szolgáltak. (2001. tavaszán hozott döntés visszavonása).
Döntés: A patrónusnak joga van 6 év patrónusság után elmennie egy ösztöndíjas évre.

Megjegyzés:
Horn György: E két utóbbi döntésből az következik, hogy a tantestület átvette a döntési jogkört és felelősséget a patrónusi kör kialakításában.


Határozat:
A 11. évfolyamtól (nyelvi éves évfolyam esetén a 12.-től) a tantárgyválasztás rendszere változatlan marad.


Határozat:
A következő tanévben alkotókörként "Népek tánca" kört indítana Molnár Imre.


Határozat:
Közalkalmazotti Tanácsot kell választani, melyre jelölőbizottsági tagoknak javasoltak:
Hirt Erika, Gáncs Péterné, Szűcs Tamás.


Határozat:
Tanévzáróértekezlet: június 20-21-22-én Dobogókőn tartjuk. Téma: Milyen iskola az AKG?


Határozat:
Pleplár G. szerzett pénzeket, és kéri, hogy azt a term. tud.  tanszék használhassa fel.


Határozat:
Az iskola Toyota buszának használatáért Major András a felelős:
 - menetlevelet kell kitölteni,
 - káresetén a biztosítás feletti összeget ( ha saját maga okozta ) a használónak kell állnia.


Határozat:
OKTV- OSZTV nevezési díjakat az iskola fizesse ki.


Határozat:
A hatosztályos képzésnek legyen-e saját helye, mint egy kisiskola, vagy ne?


Határozat:
A Rogers iskola hatodikos gyerekei próbafelvételit írjanak a hivatalos felvételi előtt.


Határozat:
Polihisztor Rt. YE vállalat "lépcső vállalkozásához" kér engedélyt a tantestülettől.
Javaslat: az iskola vezetője tárgyaljon velük.


Határozat:
13. havi fizetésnél az éves átlagot vegyük figyelembe.


Határozat:
Három kupaccal és hat csibével induljon a 0. évfolyam, 3 x 22 fő = 66 főt vegyünk fel.


Határozat:
A testület a következő félévre teljes jogkörrel ruházza fel.


Határozat:
A kuratórium kutatási ösztöndíjpályázatokat ír ki , melyekre lehet csoportosan - K- ként, évf. patrónusként, vagy egyénileg jelentkezni.


Határozat:
Minden iskola köteles foglakozás-egészségügyi ellátást biztosítani a dolgozói számára, ezért hirdettünk, amelyre 9 pályázat érkezett. A minimumot + fogászatot vesszük igénybe.


Határozat:
Szalagavatóbálba minden AKG diák alanyi jogon bemehet. A vendégnek meghívót kell vennie, 5. évf.- nak is.


Határozat:
A kisiskola javaslatait a tantestület hagyhatja jóvá.


Határozat:
Szabó Mikoláj utolsó figyelmeztetést kapjon.


Határozat:
Susánszky Ádám esetén órarszámlálás 40 óráig.


Határozat:
Átépítés legyen a kisiskola miatt a földszinti tanáriban.


Határozat:
A negyedik évfolyamon ellenőrzője lesz: Kudor Anikónak és Szabados Balázsnak. (Németh Zoltánnak nem.) Óraigazolással járjanak órára.


Határozat:
A hatosztályos kisiskolában délelőtt órarendszeri keretben legyen számítástechnika oktatás.


Határozat:
Az írásbeli érettségi vizsgára kényelmes öltözetbe jöjjenek a diákok, amibe jól érzik magukat.
 mibe jöjjenek a diákok?


Határozat:
Kudor Anikó aug. 26-30. között osztályozóvizsgát tehessen, hogy azután októberben pótérettségizhessen.


Határozat:
A 7. osztályosok tábora és az év eleji nyitótábor  egyidőben van. A nyitótábor hétfő - kedden legyen, hogy mindkettőn résztvehessenek a diákok.


Határozat:
SzMSz módosításához: akit össziskolai funkcióba választottak, ne legyen kisiskolai funkciója.


Határozat:
SzMSz rögzítse-e a kisiskoláknak a munkarendi, szaktanári határidejét.


Határozat:
Iskolabíróságra bíró kijelölési joga a pedagógiai vezetőnek ne legyen.


Határozat:
Delegálhasson a nem pedagógiai dolgozók egy ötödik érdekcsoportot.


Határozat:
Tanári szerződésekbe kerüljön be a kötelező óralátogatás


Határozat:
Az iskola menedzser, és a szakképzési vezető évente, az ügyvezetőn keresztül, adjon tájékoztatást a tantestületnek


Határozat:
A Pedagógiai Tanács név helyett más elnevezés legyen.


Határozat:
SzMSz elfogadása a javaslatokkal együtt.


Határozat:
A béri tanévzáró értekezletre: 3 napos legyen


Határozat:
Bencze Enikő - ének-zene tanár és N. Farkas Júlia - pszichológus véglegesítése.


Határozat:
A 7.-10. évfolyamon a reggeli nyitás 8,00 órára kerüljön át, és 8,15-kor kezdődjenek az epochális órák. A 7. és 8. évfolyamon heti 2 énekóra van a 2. és 3. sávban, míg a 9. és 10. évfolyamon bekerül a társadalomismeret epochába.


Határozat:
A 9. és 10. évfolyamon választható legyen a YE vagy GO tantárgy, melyek akár vertikális csoportban is működnek.


Határozat:
A 9. és 10. évfolyamon ne kötelező, hanem választható legyen az alkotókör.


Határozat:
Számít-e a támogatás odaítélésénél a tanuló tanulmányi eredménye, iskolai (együtt)-működése?


Határozat:
Intézményi szintre emeljük a személyes döntést a támogatás ügyében.


Határozat:
A szülőkkel hosszú távú szerződést kötünk.


Határozat:
Az év eleji szülői esteken vegyen részt az iskolamenedzser és az iskolaigazgató is.


Határozat:
Egységes bérrendszer legyen, a besorolási bruttó bér a plafon.


Határozat:
A megtartott óra helyett a tantárgyfelosztásban szereplő órákra épüljön a bér.


Határozat:
Az epochális óra dupla órának számítson.


Határozat:
A kisiskola tartja számon a horizontális órákat, a munkaközösség a vertikális órákat. Az önálló kerettel rendelkező szervezeti egységek: kisiskola, munkaközösség – óraszámokat terveznek, nem bért.


Határozat:
Minden szervezeti egység, minden tanár írja a saját költségeit, (anyagok, eszközök) Excel táblába kb. két hónapig, hogy lássuk az igényeket, a felhasználást, utána összegezzük a tapasztalatokat.


Határozat:
A munkaközösségek megadják a kisiskoláknak a tankönyv-helyettesítő fénymásolatok árát, ezt a kisiskoláknak kell beszedniük. A pénz a taneszköz költségekben jelenjen meg.


Határozat:
A kisiskolák és a munkaközösségek rendelkezzenek a gondnokság nyilvántartás alapján egy kerettel (eszköz, anyag, játék,papír, toll, nyomtatófesték, stb). Horn György  és Dénes Gábor felügyeljék a kereteket, cca féléves rátekintéssel.


Határozat:
Az úszás a 7. és a 8. évfolyamon továbbra is legyen kötelező, maradjon a tanterv része.


Határozat:
Ebben a nehéz gazdasági helyzetben költsünk-e, költhetünk-e évi egymilló Ft-ot az év végi tanári táborra? Ne legyen ilyen tábor?

Megjegyzés:
Legyen tábor, de olcsóbb, szerezzünk szponzorokat.


Határozat:
A kilencedik évfolyamtól szüntessük meg a kötelező sportkör-választást (heti két óra).

Megjegyzés:
9. évfolyamtól csak heti három testnevelés óra kötelező.


Határozat:
Hirdessen-e az iskola heti egy alkalommal szabadon választható úszás órát? (Ide járnak azok is, akik a gyógytestnevelésben vesznek részt.)

Megjegyzés:
2009-2010-es tanévben még marad, aztán megszűnik ez a lehetőség.


Határozat:
A gazdasági előterjesztés beterjesztett és a ????? Számú határozatok!! fentiekben nem módosított pontjait a tantestület csomagban elfogadja.


Határozat:
A nyelvi évben (angol, második idegen nyelv) az elutazás a témahetek terhére (45 000 Ft/ év/gyerek) történjen, az efölötti költségeket a szülők álljak. A témahét pénzből adható támogatás. A keretből lejön a nyitótábor költsége. Akik nem tudnak elutazni, azok Budapesten kapjanak valamilyen nyelvi képzést.
Maradjon az elutazás?


Határozat:
A tanév végén májusban kapjon egy tanítási napot a nyelvi szintfelmérő.


Határozat:
A tanév elején vezessük be a digitális naplót.


Határozat:
A tanárok előre bejelentik a dolgozatokat, erről a naplóból a szülők is tudhatnak.


Határozat:
A tanulói hiányzásokat a patrónusok igazolják két hét alatt.


Határozat:
Az órákat és az órákhoz tartozó jegyeket három napig lehet beírni.


Határozat:
Visszamenőleg egy szakasz után (három-négy hét) nem változtatható a jegy, csak akkor, ha javító dolgozatot írt a tanuló.


Határozat:
A szöveges tanári értékelés maradjon, igazodjon jobban az életkori sajátosságokhoz, és legyen lebonyolítási határidő rendelve hozzá.


Határozat:
Van-e akkor is patrónusi értékelő, ha önértékelést írnak a gyerekek? Kell-e minden félévben patrónusi értékelőt írnia a patrónusnak?


Határozat:
A munkaügyi nyilvántartás egységesen történik a diákokéval digitálisan be- illetve kilépéskor.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György 45 szavazattal (1 érvénytelen szavazat).
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 43 szavazattal (Hantos István, Baranyai István 1-1 szavazatot kapott, és 1 érvénytelen szavazat).


Határozat:
Kifüggessze-e az iskola a Nemzeti Együttműködési Nyilatkozatot?


Határozat:
A 12. évfolyamon lehessen testnevelésből is vizsgázni, mint 5. érettségi tárgy, még nem lehet tudni biztosan kinél mi lesz.


Határozat:
Ebben az évben az utolsó órákról csak orvosi igazolás esetén lehet igazoltan hiányozni.


Határozat:
Egységes alapú bérezés: 2.500-, Ft/óra. 22 óra besorolási bér. Patrónusi pótlék 100 E Ft.
Vezetői pótlék: 
Helyettes heti négy óra + 200 E Ft pótlék
Igazgató heti két óra + 380 E Ft pótlék


Határozat:
Legyen az iskolában jótékonysági zsibvásár az iszapkatasztrófa károsultjainak (Kolontár).


Határozat:
Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Nevelőtestület jóváhagyja az AKG Kerettantervet.


Határozat:
A pedagógiai műhely témája legyen a tanrátyak helyzete, a munkaközöségek készüljenek fel a témából.


Határozat:
A kritérium listára tegyen javaslatot a PT és a munkaközösségek közösek szeptember 10-én.  A szavazás szeptember 10-én legyen a témáról.


Határozat:
Csibénként legyen szöveges tanári értékelés a tanulók részéről. A végén napirenden minden munkaközösség.


Határozat:
A továbbképzési pénzből minden jelentkező kapja meg kb. a képzés díjának az 50%-át.


Határozat:
Ha továbbképzésre megy valaki, az hosszú távra szól, ezért meg kell beszélnie a munkaközösséggel. A továbbképzés miatt távol levő tanárokat a kisiskola helyettesíti.


Határozat:
Valasek Zsuzsa angol tanári képzését az iskola támogatja.


Határozat:
A képzési díj felét osztjuk el arányosan.


Határozat:
Az értékelőket a síszünet után osszuk ki.


Határozat:
Az érettségi vizsgák rendjének eldöntése a 12-es kisiskola kompetenciája.


Határozat:
Legyen a szaktanárokról szöveges értékelés.


Határozat:
Jövőre legyen bevezetve a szöveges tanárértélelés (diákok részéről).


Határozat:
Jövőre legyen benne a diáknaptárban a tanárértékelés időpontja.


Határozat:
A javítóvizsgát a tanulók a tanév megkezdése után is letehetik ebben a tanévben.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György 38 szavazattal (Bodonczy Andrea 1 szavazatot kapott).
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 36 szavazattal (Sík Eszter, Laffer Zsuzsa 1-1 szavazatot kapott), 1 fő nem szavazott.
Testületi titkár: Mendelovics Zsuzsa 34 szavazattal (Gáncs Zsuzsa, Birloni Szilvia, Ringhoffer János, Laffer Zsuzsa, Bodonczy Andrea 1-1 szavazatot kapott).
1 szavazat érvénytelen.


Határozat:
A kisiskolai patrónusok konszenzussal döntenek a tanulók továbbhaladásáról.


Határozat:
A tanulmányi ösztöndíjat a szociális rászorultság szempontjából nézzük, a befizetésbe számítson bele. Az ösztöndíjra a kisiskolák tegyenek javaslatot.


Határozat:
A döntésbe szólhasson bele a választott diákképviselő is, egyetértési joga legyen.


Határozat:
Most szeptemberben minden alkotókör induljon el, az is ami egyelőre nem felel meg a kritériumoknak.


Határozat:
A tűzvédelmi szabályzatban a „…holmijával együtt hagyja el az iskolát” részt ki kell cserélni; „holmiját hátra hagyva”-ra.


Határozat:
Az egy-két napos továbbképzések esetében , a megközelítőleg 20 ezer Ft-os összegekről a PT, illetve 
Szűcs Tamás is dönthessen.


Határozat:
A munkaidő nyilvántartó lapot mindenkinek ki kell töltenie, a kötetlen munkaidejű feladatokat nem kell regisztrálni.


Határozat:
A pedagógiai műhely programjának alapja ebben a tanévben Az alternatív pedagógiák és  az AKG című könyv legyen.


Határozat:
Legyen arányosított levonás, arányosított költségek a meglévő összeg terhére.


Határozat:
A négyévfolyamos művészeti képzésben is legyen nyelvi év.


Határozat:
Keresztes Zsuzsa tanári státusza megszűnik, adminisztratív munkakörbe kerül,  félállásban titkárnői beosztást kap.


Határozat:
A matematika és informatika tantárgycsoport része a szeptemberben induló 4 szakkör: robotika, matematika 7. és 8. évfolyamon, matematika a 9. és 10. évfolyamon, iAKG.


Határozat:
A 12.-13. évfolyamon sajátos projektet tesz lehetőve a tanterv.


Határozat:
A külső helyszínen végzett sport tevékenység, aki a sajátos órarend miatt nem tud az órarendi testnevelésen részt venni, az máshol végzett sporttevékenységgel is kiválthatja.


Határozat:
Ha a gyerek máshol egy más sportszakosztályban is rendszeresen sportol, az ott kapott értékelés módosíthatja az itteni osztályzatot, a jelest kitűnőre javíthatja.


Határozat:
A 7. és 8. évfolyamon a heti 5 testnevelés órából 2 óra úszás, vagy sportfoglalkozás kiválthatja-e ezt a 2 órát a sportszakosztályban végzett sportolás. Ha igazolt versenyző a gyerek és félévenként értékelőt kap.


Határozat:
A virtuális kisiskolák ne a jelenlegi kisiskola vezetőket válasszák meg vezetőnek.


Határozat:
Az AKG határozatlan időre kinevezett tanárai patrónusi feladatot is kell, hogy vállaljanak, ha csak a Nevelőtestület erről nem ad felmentést. A döntés visszavonásig érvényes, és egyéni eljárásban hozza meg a testület, a szavazás titkos. Legyen patrónusi képzés.


Határozat:
Legyen mentor az új belépő tanárok mellett egy évre megbízással.


Határozat:
A mentorálás heti egy óra konkrét feladatmegjelöléssel.


Határozat:
A mentor javadalmazása havi 10 E Ft legyen, amit a belépő tanárok bérének terhére fizet ki az iskola. Ez természetesen a már megkötött szerződésekre nem vonatkozik, csak 2011/2012-es tanévben lép életbe. Ebben a költségvetésben az iskola másból kell fizesse.


Határozat:
A következő tanévben a pedagógiai műhely célja a szakmai oktatás áttekintése és elemzése legyen. Minden második közös alkalom szakmai műhely legyen előre elfogadott program alapján, határozatok, javaslatok szülessenek.


Határozat:
Legyen tíz ingyenes hely meghirdetése a 2010/2011-es tanévben.


Határozat:
Osztályozó vizsgára egyszerre csak egy év anyagából lehet jelentkezni és vizsgázni, októberben és áprilisban.


Határozat:
Az utolsó két év (12. és 13.) problémáiról, sajátosságairól, stratégiák kialakítására alakuljon szakmai bizottság, amelybe minden szakmai műhely delegáljon egy-egy főt.


Határozat:
A nevelőtestület Rácz Hajnalkát jegyzőkönyvvezetőnek, Zábráczki Anettet és Dr. Hantos Istvánt jegyzőkönyv hitelesítőnek fogadja el.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György 42 szavazattal.
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 39 szavazattal (Baranyai István 2, Laffer Zsuzsanna, Nógrádi Zoltán 1-1 szavazatot kapott, és 1 szavazat érvénytelen).
A pedagógiai vezetőt a Nevelőtestület 5 évre választja.


Határozat:
A Nevelőtestület Bodonczy Andreát választja jegyzőkönyvvezetőnek, és Juhász Ivánt levezető elnöknek.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György tisztségét a Nevelőtestület megerősítette.
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 42 szavazattal (szavazatot kapott még: Baranyai István, Laffer Zsuzsanna, Nógrádi Zoltán).
Képzési felelős: Dr. Hantos István 49 szavazattal (szavazatot kapott még: Sík Eszter és Laffer Zsuzsa).


Határozat:
Ne csak 28 fő felett, hanem mindig legyen bontva az epochális csoport a 9. és 10. évfolyamon.


Határozat:
Az éves munkarendet a Nevelőtestület jóváhagyja.


Határozat:
Az ügyvezető igazgatót és a képzési felelőst is évenként szavazza meg a Nevelőtestület.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György tisztség 45 szavazattal.
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 43 szavazattal (szavazatot kapott még: Laffer Zsuzsanna, Nógrádi Zoltán).
Képzési felelős: Dr. Hantos István 42 szavazattal (szavazatot kapott még: Sík Eszter, Vágási Tamás).


Határozat:
A tavaszi fesztivál helyett egy tematikus, önkéntes jelentkezéses program alakuljon ki meghatározott felelősséggel.


Határozat:
Az eredeti dátumnak megfelelően f2-ig legyen tanítás, majd kedd estével bezárólag tartson a tavaszi fesztivál, ezt pedig szerdán a sportnap kövesse.


Határozat:
11. évfolyamon szűnjön meg az év végi vizsga.


Határozat:
Minden tanuló a 11. évfolyamon választhat vizsgatárgyat.


Határozat:
A 11. évfolyamos tanuló a vizsgatárgyat a patrónus tudtával és egyetértésével választja.


Határozat:
A 11. évfolyamon nem önálló érdemjegyként szerepel a vizsgajegy, hanem a munkaközösségben elvárt eljárásban évközi osztályzat.


Határozat:
A tanulóknak a tanulmányi és közösségi munkája önálló szempontként jelenjen meg az ösztöndíj elbírálása során.


Határozat:
Az eljárásba legitim módon visszavesszük a patrónust.


Határozat:
A „nem” támogatás esetén a kisiskola tárgyal a szülővel.


Határozat:
Joó Gyuri vezetésével a csoport javaslata alapján a tanév elejéig bezárólag (október 3-ig) a szociális kompetenciák felmérése is kerüljön a felvételi eljárásba.


Határozat:
A 11. és 12. évfolyamon az érettségi tárgyakból a digitális naplóba százalékos értékelés kerül.


Határozat:
A 9. és 10. évfolyamos csöngetési rendet illetve munkarendet a javasolt módostású tantárgyszerkezettel fogadjuk el.


Határozat:
A 11. és 12. évfolyamos csöngetési rendet illetve munkarendet a javasolt módostású tantárgyszerkezettel fogadjuk el.


Határozat:
A 9. és 10. évfolyamos kisikola vezetőivel együtt tehessen bárki javaslatot az énekórák helyére.


Határozat:
A 7. és 8. évfolyamon a háztartástan szűnjön meg.


Határozat:
A 9. és 10. évfolyamon szűnjön meg a választható alkotókör és csak művészeti alkotókörök működjenek.


Határozat:
A 7. évfolyamon alkotóház, a 8. és 9. évfolyamon csak művészeti tevékenységű alkotókör, a 10. évfolyamon YE és GO közül választhatnak a diákok.


Határozat:
Aki külső sportot választ heti két alkalommal (4 tanóra), év eleji bejelentésel, az elfogadható.


Határozat:
A tánc, az úszás és a tenisz (pl.) csak egyesületi keretek között fogadható el.


Határozat:
Az évfolyamok névsorain szerepeljen a tanév elején, ki mit sportol, és legyen kifüggesztve.


Határozat:
Felajánlhatunk délutánra teniszt, de önköltséges alapon, és ezt választhatja.


Határozat:
Májusban legyen szöveges és számos értékelés.


Határozat:
Szaktanári értékelés céljából a kisiskola standard és egyedi elveket fogalmaz meg év elején és egyszer az év során.


Határozat:
Szaktanári értékelés céljából egy kisiskola standard és egyedi elveket fogalmaz meg.


Határozat:
Kiadható-e ez a kérdőív önkéntes vállalkozóknak?


Határozat:
Akkora probléma-e a hiányzás, hogy ezt újra kell szabályozni?


Határozat:
"Nagy projektknyv" idén készüljön el a patrónusi ösztöndíjak mögé tett tartalommal és plusz honoráriummal. (Maca gépelési feladataival)


Határozat:
Felmenő rendszerben azonos lyukszámú értékelő (2 lyukú standard).


Határozat:
A naplók összevetve a tanmenetekkel, jó-e?


Határozat:
Tanulói hogy érzik magukat. Végzett tanulók dokumentálás. Tanári önértékelés


Határozat:
A tavaszi fesztivál hete kisiskolai keretben történjen. A közös témahét - művészeti témahét mind a hat évfolyamon.


Határozat:
Idei pályadíj összege közelítendő a jelenlegi ösztöndíjhoz.


Határozat:
Horn Györgyöt bízzuk meg, hogy tárgyaljon az óralátogatás ügyében.


Határozat:
Ha a természettudományos jegye nullás, akkor érettségire lépési kritériumként jelenjen meg, ha vesz fel 11. vagy 12. évfolyamon természettudományos tárgyat. Erre az évfolyamra (végzős) nem vonatkozik.


Határozat:
Az alsó évfolyamokon a kötelező tantárgyak minimum pontszámát felemeljük 2001/2002-es tanévtől.


Határozat:
A 2001/2002 tanévben az alsó évfolyamokon a minimum pontszám bevezetése maradjon informális, nem kérünk rá engedélyt.


Határozat:
A 2001/2002 tanévben az alsó évfolyamokon a minimum pontszám bevezetéséhez most kérünk engedélyt.


Határozat:
2003-ra kidolgozzuk a minimum pontszámot, engedélyeztetjük, addig marad az eredeti pontszám.


Határozat:
Az áprilisban kompenzációként kapott 7.000 Ft/fő juttatást a 13. havi fizetésből mégse vonjuk vissza.


Határozat:
A szalagavatóbál utáni napon a 11. és 12. évfolyamosok nem kell bejönniük.


Határozat:
A tavaszi fesztivál időpontját tegyük át a következő hétre.


Határozat:
Pedagógia vezető: Horn György 43 szavazattal, ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 42 szavazattal (Gáncs Péterné 1 szavazat), testületi titkár: Mendelovics Zsuzsa 42 szavazattal (Bárd Ágnes 1 szavazat).


Határozat:
A következő tanévben az első tanítási hét augusztus 26-tól tolódjon el egy héttel az őszi szünet rovására.


Határozat:
ECDL vizsgára készítsen az AKG egy felkészítő programot, amely egy középszintű érettségire illetve ECDL vizsgára készít fel. Sikeres eredmény esetén ugyanúgy, mint az idegen nyelvnél +5 pont adható.


Határozat:
Adjuk-e meg az 1500 Ft-os nettó bérnövekedést azzal, hogy 2003. januártól nembiztos, hogy tartható marad?


Határozat:
Ne nyúljunk bele a továbbképzés költségvetésébe, plusz képzéseket ne szavazzunk meg.


Határozat:
Fikó Györgyi táncolhat-e Kovács Danával a szalagavatóbálon, illetve próbákra bejárhat-e az iskolába?


Határozat:
A természettudomány gyakorlat, a labor tantárgy-e? Adhatunk-e rá osztályzatot?


Határozat:
Pedagógia vezető: Horn György 38 szavazattal (tartózkodott 1 fő), ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 38 szavazattal (Gáncs Péterné 1 szavazat), testületi titkár: Mendelovics Zsuzsa 36 szavazattal (Nagy Ilona 1 szavazat, Gáncs Péterné 1 szavazat).


Határozat:
A 11. és 12. évfolyamnak ne legyen hétfőn tanítás, pénteken délelőtt az AKG szülinapja lesz, a 7. évfolyam felvételije pedig délután.


Határozat:
A 2003/2004-es tanévben a 11. és 12. évfolyamon előírás valaemly természetismereti tárgy választása.


Határozat:
A természettudományt februárban komplex tantárgyként újragondolni.


Határozat:
A 11. évfolyam patrónusi köre dönthessen arról, hogy a megváltozott helyzetben ebben a tanévben induló természetismereti tárgyak leadhatóak-e.


Határozat:
A tavaszi szünet kettővel kevesebb szüneti nap legyen.


Határozat:
A tanártovábbképzési kereten belül támogassuk-e Szalontai Ágnes és Zsohár Gyöngyi francia nyelvi továbbképzését?


Határozat:
A tanártovábbképzési kereten belül támogassuk-e Papp Judit EU nyelvvizsga-képzését?


Határozat:
Április 10-én tanítási nap, 11-én Föld napja, 12-22. szünet, 23-24 tanítás, 25-26 tavaszi fesztivál, 27-én Millenárisban AKG-napok.


Határozat:
A 7. évfolyamon, ha az alkotóházon kívül még egy alkotókörre jár, akkor átlagjegyet kap a kettőből.


Határozat:
Szavazzunk-e most arról, hogy a 10. évfolyam után legyen-e egy plusz év nyelvtanulás?


Határozat:
Kompetencia alapú képzés tananyag kipróbálására pályázzon-e az AKG?


Határozat:
Beruházáshoz pályázzunk-e, illetve alakítsunk konzorciumot, mely a szakképzés fejlesztését segítené?


Határozat:
AKG tanulói ösztöndíj eljárását egységesítésítsük-e?


Határozat:
A gyerekek véleményét megkérdezik a patrónusok, a patrónusok jelölnek és ők is döntenek.


Határozat:
Megteheti-e a kisiskola, hogy nem ad ki ilyen díjat?


Határozat:
Korlátozza-e a Nevelőtesütlet, hogy többször is kaphatja-e ugyanaz az ember?


Határozat:
11. év végi vizsgán lehet-e mindenkinek jokert húzni?


Határozat:
Akinek utolsó órája van egy teremben, és az nem kisiskolai terem, rakassa föl a székeket.


Határozat:
Marsi Zoltán továbbképzését a tantestület támogatja-e?


Határozat:
Két volt AKG-s diák ajánlatott tett, hogy az ebédlőbe egy csocsót helyezzenek el. Engedélyezzük-e?


Határozat:
Két volt AKG-s diák ajánlatott tett, hogy az ebédlőbe egy csocsót helyezzenek el. Délután 14 órától működhet.


Határozat:
Bencze Enikő tanfolyamát támogatjuk-e jövőre?


Határozat:
A 2004/2005-ös tanévre felvett 7. évfolyamon beindításra kerül a nyelvi kommunikációs év.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György 37 szavazattal (2 fő tartózkodott).
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 37 szavazattal (2 fő tartózkodott).
Testületi titkár: Mendelovics Zsuzsa 37 szavazattal (Dr. Stefany Judit 1 szavazat, 1 fő tartózkodott).
Iskolamenedzser: Gáncs Péterné 34 szavazattal (Rataj János, Dr. Hantos István, Bárd Ágnes, Baranyai István 1-1 szavazatot kapott, és 1 fő tartózkodott).


Határozat:
Kevin Reagan a már nyelvvizsgával rendelkezőknek tartott angolórája lehet-e tantárgy?


Határozat:
Korom Pál multimédia modellezés (mumo) heti 2 órában tartott órái szakkörről tantárggyá nyilvánításra kerüljön e tanévtől?


Határozat:
Az októberben meghirdetésre kerülő rész:
A 11.-es intenzív nyelvi évre minden világnyelvet meghirdetünk.
Intenzív kurzus azokból a nyelvekből indul el, melyekből meg van a 15 fő elfogadott jelentkező.
Túljelentkezés esetén az addigi idegen nyelvi tanulmányai alapján kerül a tanuló csoportba.
Az első nyelvből (angol) az elvárt szint alatti teljesítmény (előrehozott emelt szintű érettségi) esetén az iskola kötelezi a tanulót annak a nyelvnek a folytatására.
Heti 3 órában minden addig az iskolában tanult nyelv folytatható a nyelvi év alatt is.
A második nyelv intenzív tanulásától eltanácsolható a tanuló, ha a 10-es záró, szintfelmérő tesztje nem mutat megfelelő kimeneti esélyeket.
Igény esetén minden nyelvből indít az iskola 15 fővel felsőfokú csoportot, illetve lehetővé teszi a más (felsőbb éves) csoporthoz való csatlakozást.
12.,13. évfolyamon egy idegen nyelv tanulása is kötelező.


Határozat:
Kapcsolódó javaslatok:
9., 10. évfolyamon már lépjen be a második idegen nyelv.
Az intenzíven tanult nyelv kiválasztását bementei elvárások és szaktanári döntések alakítsák ki.
Szükség esetén kötelezhető legyen a tanuló az első idegen nyelv folytatására a nyelvi évben.
A „szintentartó” 3 órás nyelvi kurzust rászorulóknak lehessen kötelezővé tenni, egyébként választható legyen (felejtés kérdédét vizsgálni kell).


Határozat:
Csak egy heti 5 órás régióprojekt kapcsolódna a nyelvórákhoz, (ez előre tervezést, mentorálást és tantárgyi együttműködést, záróakció-kitalálást kívánna meg), melynek év végi kimenete van. Ennek minden egyebet (gépírástól a szövegműfajok tanításán át a matekig ki kellene váltania, illetve funkcionálisan tartalmaznia kellene). Mostani meghirdetés esetén vállalható-e erre garancia? (összesen 33 óra)


Határozat:
A hiányzásnak legyen következménye: októl függetlenül periódusonként (kb.: negyedévente) előre kiadott elvárások, követelménylista alapján részvizsga a továbbhaladás feltétele.


Határozat:
Kimeneti szabályozás:
A nyelvi év előrehozott emelt szintű érettségivel zárul.
Valamint év végi belső vizsgával, amely meghatározza a továbbhaladás lehetőségét.
Az év végi vizsga követelménylistája év elejétől minden tanuló birtokában van.
Kapcsolódó kérdések: Érintse-e ez az ösztöndíjrendszert?


Határozat:
Legyen szabadon választható vizsga 11. évfolyamon is a patrónus egyetértésével.


Határozat:
A 10. évfolyamon alapvizsga alakuljon át projekt vizsgává, év elején választott témával (kerettanterv része)


Határozat:
Minden gyerek órarendje legyen Soros-teremben


Határozat:
Legyen prioritása a lyukasóra-mentes órarend kialakításának.


Határozat:
A kisiskola az évi 60 órás órakerete terhére szervezzen programokat a lyukasórákra


Határozat:
A természettudományok területén az évfolyamfelelős mikroértékelőket ír év közben.


Határozat:
Műveltségterületen belül ének-zene tárgyból 7. és 10. évfolyamon év végén, 8. és 9. évfolyamon félévkor ír szöveges értékelőt.


Határozat:
Bizonyítvány beiratás kerüljön át hétfőről péntek délutánra.


Határozat:
A Nevelőtestület fogadja el a kutatási beszámolókat.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György 42 szavazattal (1 fő tartózkodott).
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 42 szavazattal (1 fő tartózkodott).
Testületi titkár: Mendelovics Zsuzsa 42 szavazattal (Dr. Stefany Judit 1 szavazat, 1 fő tartózkodott).
Iskolamenedzser: Gáncs Péterné 40 szavazattal (Rataj János, Bárd Ágnes 1-1 szavazatot kapott, és 1 fő tartózkodott).


Határozat:
Nevelőtestületi értekezletek rendje:
- minden hétfőn 16-17 óra testületi értkezlet
- első és harmadik hétfőn 17 órától patrónusi értekezlet
- második hétfőn 17 órától pedagógiai műhely megbeszélések


Határozat:
Gáncs Zsuzsa közoktatás-vezető képzőbe járásához járuljon hozzá az iskola a továbbképzési keretből.


Határozat:
Forgács Tamás által javasolt szakköre beinduljon-e heti 2 órában?


Határozat:
A 10. évfolyam alapvizsga tartalma, illetve lebonyolítása.


Határozat:
Teremy László testnevelési tanártovábbképzését támogatja-e a testület?


Határozat:
Együttéléstan tantárgy, mint tárgy szűnjön meg, és épüljön be 7-8. évfolyamon a csibébe, ill.
helyébe 9-13. évf. témahét és/vagy éves projekt lép be?


Határozat:
Informatika tantárgyból kikerül a gépírás és szövegszerkesztés


Határozat:
Énekórák: 7-8-9-10. évfamokon 2-1-2-1 órában.


Határozat:
A tanulásmódszertan önálló tantárgy maradjon, de egyes epochális tantárgyak igazodjék tanulásfejlesztő igényekhez.


Határozat:
Blokkosítva induljon el a 11-12. évfolyamon és a 12-13. évfolyamon.


Határozat:
A munkaközösségek elfogadják az óraszámokat, a téli szünetre elkészül az AKG programja, és utána szavazzunk.


Határozat:
A március 15-i ünnepség március 16-án, szerdán 14 órakor kezdődik.


Határozat:
Tanári továbbképzésre javaslat: Bodonczy Andrea – kooperatív tanítási módszer.


Határozat:
Március 16-án 14 óra helyett 10 órakor kezdődjön, mert az előadó nem ér rá délután.


Határozat:
A rossz idő miatt, a sportnapot április 29-re tegyük át.


Határozat:
A term. tud. év végi vizsgára (9. évf.-ot érinti már csak) + 1 db kinder tojás lenne még bent, amiben még egy term. tud. tárgy van. Ebben a kisiskola és a munkaközösség állapodjon meg.


Határozat:
Idegen nyelv: nyelvvizsga év végén 5 jegy, + 5, vagy 6 pont 
Más tárgy: záróvizsga 11, vagy 12-es anyagból megkapja a vizsga jegyét, pontszámnak az adott évben számoljuk el.


Határozat:
Maradjon a 9. évfolyamon a gépírás heti 3 órában. 7. évfolyamon 1 óra informatika, 8. évfolyamon 2 óra informatika és 10. évfolyamon nincs.


Határozat:
A 11-12. évfolyamnak legyen 15 perc szünete.


Határozat:
Minden tanár töltse ki az anyakönyvi adatokkal a csoportnaplókat.


Határozat:
Szilágyi Gábor munkaviszonyának megszüntetésére írt fellebezését - a Pedagógiai Tanács döntésének megerősítéséül - a Nevelőstestület elutasítja.


Határozat:
A Béren elmaradt döntésekről szept. 5-én döntsünk.


Határozat:
A szülő befizetés rendjét a PT (Pedagógiai Tanács) határozza meg.


Határozat:
A kiskönyvben hibásan jelent meg a csengetési rend. Ezt a nyitó táborokban kézzel kijavíttatjuk a gyerekekkel.  Holnap reggelre a végleges csengetési rendet összeállítja Horn György és Szücs Tamás.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György 42 szavazattal (Misley Judit 1 szavazatat kapott).
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 42 szavazattal (Sík Eszter és Hantos István 1-1 szavazatot kapott).
Testületi titkár: Mendelovics Zsuzsa 41 szavazattal (Gáncs Zsuzsa, Birloni Szilvia, Laffer Zsuzsa, Bodonczy Andrea 1-1 szavazatot kapott).


Határozat:
Hétfő helyett pedagógiai műhely megbeszélések csütörtökön legyenek.


Határozat:
A könyvtár bővüljön egy inernet szobával, amely a jelenlegi belső szobából és a mellette lévő kis szobából, bővüléssel jönne létre.


Határozat:
A kapu költözzön át a Szentendrei útra, ott legyen a főbejárat.


Határozat:
Alapelvként elfogadjuk, hogy az összes informatikai részleg (gépírásterem, szerver szoba, stb.) költözzön át az új szárnyba.


Határozat:
A 2005. január 23-án végleges formába öntött "Az épület átépítési ütemterve" címet viselő anyagot, vagyis a tervet egészében elfogadja a Nevelőtestület.


Határozat:
Gáncs Zsuzsa, Kardos Éva, Stefany Judit, Zsohár Gyöngyi és Wala Júlia továbbképzési támogatását erre a tanévre, összesen 385 ezer Ft értékben megerősítettük.


Határozat:
Október 11. és 14. között Őszi Könnnyűzenei Fesztivált rendezünk a AKG-ban, ez naponta kb 17-21 h-ig tartana naponta. Rendezőként támogatjuk a rendezvényt.


Határozat:
A franciaországi Bordaux-ba menne 15-20 gyerek március közepén, tanítási időben. Elmehetnek?


Határozat:
A pedagógiai műhelyben egy témakört vegyünk végig egy tanéven át.


Határozat:
Az ez évi téma a pedagógia műhelyen a csibefoglalkozások módszertana, tematikája legyen.


Határozat:
A pedagógiai műhelyen: az első témakör a személyiségjegyek, értékek, ill. hogy mit teszünk ezekkel az iskolában. Minden hónap harmadik hétfőjén olyan értékekkel, kompetenciákkal foglalkozunk, amelyeket elvárunk egy 18-19 évestől, majd megnézzük, hogy mit teszünk ennek érdekében.


Határozat:
December 19-én hétfőn délután nyitott karácsonyi koncert. Meghívottak volt diákok, tanárok, patronálók.


Határozat:
Az AKG-s karácsonyi ajándék körül kialakult konfliktushelyzet megoldására alakuljon 3 fős konfliktus kezelő bizottság, melynek tagjai; Laffer Zsuzsa, Horn György, Szűcs Tamás.


Határozat:
A 9. és a 10. évfolyamon legyen Erkölcs és jog, az Együttéléstan a csibék tematikájában jelenjen meg.


Határozat:
A 11. és a 12. évfolyamon a blokkosított választás csak ajánlás legyen.


Határozat:
Az emelt szintű csoportok maximális létszáma 20 fő legyen.


Határozat:
Ami pénz a tanári továbbképzésből megmaradt, azt fordítsuk Bencze Enikő, Birloni Szilvia és Teremy László továbbképzéseire.


Határozat:
A következő tanévben a művészetismeret tantárgy eredményébe 1:1:1 arányban számít az irodalom, a rajz, és az ének, nem érvényes az eddigi 3:2:1 arány.


Határozat:
A pedagógiai vezető (Horn György), az ügyvezető igazgató (Szücs Tamás), a testületi titkár (Mendelovics Zsuzsa) és az iskolamenedzser (Gáncs Zsuzsa) mandátumának meghosszabbítása augusztus 31-ig.


Határozat:
A tantestület fogadja el a kutatási beszámolókat.


Határozat:
A tanuló választhasson, hogy irodalomból, ének-zenéből, vagy rajzból akar vizsgázni, tehát a három tárgy egy tojásba kerül.


Határozat:
Egyéni, választható, éves munka, vizsga-projekt legyen.


Határozat:
Maradjanak-e a témahatak, helyette év végén ne legyen háromhetes külföldi út.


Határozat:
A tanév végi vizsgákon a hetedik évfolyam választhat, utána sorsolással dől el, hogy ki miből vizsgázik. Ez megváltoztatható autonóm kisiskolai döntéssel.


Határozat:
A 11. évfolyamon legyen szabad a vizsgaválasztás, és ettől a patrónusok saját döntésük alapján eltérhetnek (vagyis van, aki választhatna, van, aki nem).


Határozat:
Ha egy gyerek 20 vagy 22 pontot ér el (vagyis az elégtelen tovább haladási kritériumot), akkor a kisiskola patrónusi köre konszenzussal döntsön a továbbhaladásáról.


Határozat:
Ha egy gyermek egy hetet hiányzik, mert kikérik a szülei , akkor azt pótolnia kell..


Határozat:
A 7. évfolyam tanulásmódszertannal kezd (3 hét), később kezdődik az angol nyelv. 
A 8. évfolyam könyvtár és informatikával kezd, kétszer egy hét – kisepocha.
A 10. évfolyan projekt – tanulásmódszertannal kezd, egy hét.
A 11. évfolyam egy hét a témahét után.


Határozat:
A jelenlegi tantervhez képest legyen plusz egy óra informatika. 
9. évfolyam szövegszerkesztés, gépírás
10. évfolyam plusz 2 óra
11. évfolyam  - nyelvi és kommunjikációs év -  heti 3 óra média.


Határozat:
A testnevelés legyen heti három óra a képzés egész ideje alatt.


Határozat:
A képzés egész ideje alatt kötelesek a tanulók heti 1 alkalommal szervezett sportköri (külső vagy belső) foglalkozáson részt venni.


Határozat:
Az anyanyelv és irodalom legyen egy tantárgy.


Határozat:
Az eddigi művészetismeret tantárgy szétválik 3 önálló tárgyra; ének-zene, rajz és magyar.


Határozat:
A háromkupacos rendszert felmenő rendszerben valósítsuk meg, vagyi jövőre  a hetedikesekkel kezdődjön.


Határozat:
Legyenek egyéni és közös továbbképzések is, de az új egyénieket csak ebben a félévben garantáljuk. Hogy ki mennyit kap arról egyéni alkuk születnek az iskolavezetéssel.


Határozat:
A szakképző évfolyamokon is vissza kellene állítani az „osztályfőnöki” szerepet (vagy valamiféle patrónusi rendszert kellene alkalmazni), mert ez sokat javíthatna a szakképzés AKG-ba történő integrálásában.


Határozat:
Jó lenne valamiféle szakképzési „kisiskolai értekezletet” is rendszeresíteni. Időpontjára nincs konkrét javaslatunk, hiszen a szakképzésben tanító tanárok (és óraszámuk) jelenleg részben még ismeretlenek is lehetnek a csoportok kialakulásáig. Havi egyszeri alkalom viszont szükséges lenne.


Határozat:
A Pedagógiai Tanács konkrét döntési alternatívákat vigyen a tantestület elé, a lehetőségek közül döntsön a tantestület. Ha a PT csak egy verziót javasol, akkor azt vagy elfogadhatja, vagy elvetheti a testület. A PT (lehetőleg), főleg a fontosabb, stratégiai kérdésekben, ne az adott hétfőn ismertesse álláspontját a tantestülettel, hanem legalább egy héttel előtte.


Határozat:
Ha az ügyvezető operatív, a napi működéshez szükséges döntését(seit) a tantestület bármely tagja nem tudja elfogadni, akkor ezt a problémát a tantestületi értekezlet elé kelljen tárnia.


Határozat:
A pedagógiai vezetőnek kötelessége legyen véleményt kialakítania az egyes tanárok munkájáról és ezt évente minimum egyszer megbeszélni vele. (Szükség esetén bevonható a testületi titkár, a kisiskola-vezető, a munkaközösség-vezető, vagy a PT bármely tagja is.)


Határozat:
A munkaközösségek készítsék el évfolyamokra bontott részletes értékelési rendjüket, tartalmi követelményeiket. Ez tartalmazza például az epocha értékelésének részeit, az órai munka pontszám meghatározását, pótlási és javítási lehetőségeket, számonkérések módját, pluszmunkák értékének korlátait és természetesen a ponthatárokat. Lehetséges forrás: „Barna könyv, 1999” (www.akg.hu/kovetelmeny) Határidő: augusztus vége, témahét elutazások előtt.
Javaslat; a munkaközöösségek készítsenek egységes követelményrendszert.
Ezeket a követelményeket munkaközösségenként egyszeri szavazással, de nem feltétlenül vita nélkül fogadja el a tantestület. Időpontja: első iskolai értekezlet, de érvényessége az adott tanévre szól.
A közösen elfogadott értékelési rendtől, tartalmi követelményektől a tanárok egyénileg nem térhetnek el. Azaz adott munkaközösség adott tantárgyra és adott évfolyamra csak egységes szabályozást alkalmazhat (ez már korábban elfogadott szabályozás).
Az elfogadott dokumentumokat közzétesszük az interneten, ajánlat, hogy az adott évfolyamra és adott tantárgyra vonatkozó részeket a szaktanárok első tanórán szóban vagy írásban ismertetik a tanulócsoporttal.


Határozat:
A munkaközösségek készítsenek „értékelési mankókat” tantárgyanként és évfolyamonként a fejlesztendő kompetenciákról, készségekről, képességekről, amit egy tanévben félévkor és tanév végén a szaktanárok egységesen használhatnak az értékelőben. Megjelenési formája aláhúzós vagy kipótolós. (Indoklás volt: követhető a fejlődés, konkrétum a szülőnek, patrónusnak, segítség az értékelő írásához)
A fenti készséglistát a valaki olvassa egybe és szerkessze is egy kicsit, hogy tantárgyanként azonos fogalmak azonos módon jelenjenek meg és valami közük is legyen egymáshoz. – szerkesztés kisiskolánként
A patrónusi közösség készítsen saját évfolyamához tanulói önértékeléshez használható szempontsort.
Az elkészült dokumentumokat a tantestület egyben fogadja el (legyen beleszólása mindenkinek, hogy fontosak-e, vállalhatóak-e a felsorolt készségek, szempontok)


Határozat:
A szaktanárok és a patrónusok félévkor a szokott módon személyes írásos értékelőt készítsenek. Ebben a második félévre vonatkozó konkrét útmutatások is szerepeljenek a tanulók részére (nem szükséges döntés).A szaktanárok használhassák az „értékelési mankókat” a félévi értékelőben.


Határozat:
A szaktanárok kötelezően használják az „értékelési mankókat” a félévi és az év végi értékelőben.


Határozat:
A 0. évfolyamról valaki visszalépett, helyette jönne szponzori helyről más, bár csak tavaly felvételizett, idén nem. Jöhet-e?


Határozat:
Az ügyvezető igazgató választása másfél évre történjen, zárt borítékolt szavazással.
Szűcs Tamás 30 szavazat, Hantos István 1 szavazat, Lőrinc László 1 szavazat, Merényi Zsuzsa 4 szavazat, Gáncs Zsuzsa 1 szavazat.


Határozat:
A kuratóriumba a Nevelőtestület javasoljon 3 főt (3 évre szól).
Győrváry Györgyné - Transelektro
Pedagógiai vezető
Ügyvezető igazgató


Határozat:
A tanulók tanév végén (a korábbi határozatnak megfelelően: "a patrónusi közösség készítsen saját  évfolyamához tanulói önértékeléshez használható szempontsort") kötelezően önértékelőt készítsenek.


Határozat:
A patrónusi értékelő tanév végén elhagyható – évfolyamdöntés alapján.


Határozat:
Az értékelés szabályozása már a jelen tanévre vonatkozzon.
Határozatok ?????? Mai nap


Határozat:
Ne legyen pénzjutalom az ösztöndíjasoknak. A javaslat indoklása (Lőrinc) megtalálható a www.akg.hu/dokumentumok oldalon.


Határozat:
A kisiskolák rendelkezzenek olyan pénzkerettel, amivel az ösztöndíjasokat és az AKG díjasokat tárgyjutalomban részesíthetik – plakett.


Határozat:
Aki valamilyen tárgyból nem teljesíti az adott tanévre vonatkozó minimumot és elégtelen osztályzatot szerez, legyen évismétlő. (Az adott tanév az augusztusi nyitótábor kezdéséig tart, tehát nyári osztályozóvizsgával természetesen javítható az elégtelen.)


Határozat:
Az évismétlés egyhangú kisiskolai döntéssel elengedhető.


Határozat:
Az évismétlés a kisiskola javaslatára minősített arányú nevelőtestületi döntéssel elengedhető.


Határozat:
Az évismétlés egyhangú kisiskolai döntéssel elengedése esetén a szaktanár kérheti a Nevelőtestületet a döntés felülbírálására.


Határozat:
A továbbhaladáshoz szükséges minimális pont évfolyamonként különböző legyen és ennek értéke a kötelező tantárgyak számából adódjon.


Határozat:
Az elérhető pontszám fele legyen a minimum.


Határozat:
Legyen-e felmentés a pontszám teljesítése alól?


Határozat:
Még ebben a tanévben döntsünk arról, hogy milyen nyelveket tanítunk és melyik nyelvből hány csoportot indítunk.


Határozat:
A 7. évfolyamon csak angol nyelvi csoportok induljanak.


Határozat:
A nyelvi év alatt mindenkinek legyen heti 3 angol óra. Szintentartó vagy továbbfejlesztő órák.


Határozat:
Ha összeáll egy csoport, akkor 9.-ben indulhasson 2. idegen nyelv heti 3 órában. Ezt a nyelvet csak akkor tanulhatják a nyelvi évben, ha együtt marad a csoport, és a csoportlétszám megfelel a nyelvi évben tervezettnek.


Határozat:
Legyenek témahetek, a nyelvi évre épülve.


Határozat:
Legyen felelőse az előkészítésnek az első  nyelvi év előtt, illetve később a nyelvi év során, aki összefog, kézben tart egy szakmai teamet, amelynek tagjai a leendő évfolyamon tanító nyelvtanárok és projektfelelősök. Szoros kapcsolatban áll az évfolyam patrónusaival és rendszeres munkaközösségi gyűléseket tart.


Határozat:
A kisiskola kérjen fel alkotóköri munkára, alkotókörök vezetésére olyan pedagógusokat, pedagógiai tudással, érzékkel bíró embereket, akik a pedagógiai folyamatba beilleszkedve személyiségfejlesztő programot valósítanak meg.


Határozat:
Az alkotóköri tanárok ugyanolyan módon kerülnek felvételre, mint az iskola többi tanára. (munkaközösség, pedagógiai vezető)


Határozat:
A következő tanévre (2006/2007) megváltoztassuk-e az alkotóköri jelentkezéseket?  A nyitótáborokban lehetne megismertetni a gyerekekkel a kurzus leírásokat, bemutatni a tevékenységet, a tanárokat. Ami a kiskönyvben szerepel, az csak egy ajánlat lenne.


Határozat:
A nyolcadik évfolyamon (Tutti-Frutti) kísérleti jelleggel és dokumentációval, ösztöndíjas finanszírozással elindul heti egy órában a drámajáték nevű tantárgy. A gyerekek félévkor és év végén szöveges értékelőt kapnak, osztályzatot (pontot) nem.


Határozat:
A Föld Napjához kapcsolódó sportnap a következő tanévben április 28-án szombaton legyen, amennyiben az munkanap lesz. Ha nem helyezik át a hétfői munkanapot, akkor 30-án hétfőn legyen a sportnap.


Határozat:
A jövő tanévtől kezdődően felmenő rendszerben minden évfolyamnak legyen egy komplex művészeti témahete, amelyet a munkaközösség közösen talál ki és szervez meg. Javasolt témák: A táj, A labirintus, A cirkusz, Épület, építmény, szerkezet, struktúra. A témahét projekt jellegű lenne.
A Nevelőtestület egyetért azzal, hogy felmenő rendszerben induljon el kísérleti jelleggel a 2006-2007-es tanévben az ilyen témahét, és a tapasztalatok alapján térjünk erre vissza.


Határozat:
Az évfolyamon a 10 és 12 óra közötti sávban sok lyukas óra van, ezért az évfolyam három korrekciós órát szeretne erre az időpontra tenni (a tesi órák mellé): társadalomismeret 2x1 óra; ez szövegértő, módszertani óra  lenne + ének-zene heti 1 óra.


Határozat:
A gyerekek és a szülők kapjanak több információt a tantárgyakról, a tantárgyi csoportokról, a honlapon, és kézbe kapva papíron. A csoportok indulásakor kapjanak írásos anyagot a felkészülési kimenetről az érettségire vonatkozóan.


Határozat:
Minden tanárnak legyen véleményezési kötelezettsége a gyerekek tantárgyválasztásnál.


Határozat:
A pénzzel való jutalmazás szűnjön meg az AKG-ban.

Megjegyzés:
Tehát a díj kiírása is meg kell, hogy változzék, ezért kikerül a kiskönyvből az erre vonatkozó szöveg, és helyette csak egy mondat; …nyilvánosan díjazásra kerül


Határozat:
A tanárértékelés 45 percig tart. Előtte ne engedjük el a gyerekeket.


Határozat:
Módosítás; az eredeti három képzési irány új formában jelentkezik, modulok. 
Program; 18. oldal – ajánlott képzési irányok
Szakképzés, szakközépiskola, szakmai alapozó modulok.
Új fejezet; pályaorientációs feladatok. Mindezek változást jelentenek a programban.


Határozat:
Mitcsenkov András és Emőke testnevelés érettségi továbbképzésre szeretne menni. 2006-2007. évi


Határozat:
A részletes tantervekről később szavazunk.


Határozat:
Értékelés – 6. fejezet, 32. oldal
A 12. és a 13. évfolyamon (ha beleszámítjuk a nyelvi évet) az érdekeltség új elemként jelenik meg. A tanulók nem érdekeltek az órai jelenlétben. Ezért ha három órát hiányzik igazolatlanul, a patrónus tudta és beleegyezése nélkül egy tanuló, akkor félévkor, vagy év végén az adott tárgyból vizsgát kell tennie. A cél az erősebb jelenlét biztosítása. A folyamatban végig egyeztetni kell a patrónussal.


Határozat:
Akerettanterv első részét (első 48 oldal) a Nevelőtestület elfogadja az előző módosításokkal.


Határozat:
Az AKG-ban a hiányzó tanár a testületi titkárt köteles mértesíteni a hiányzásáról, és a helyettesítését a kisiskola vagy a munkaközösség köteles megoldani.


Határozat:
Az iskola 2006. évi költségvetésének elfogadása.


Határozat:
Indítson-e az iskola önköltséges, négy évfolyamos gimnáziumi osztályt? (Esetleg drámatagozatosat?)
Felmenő rendszerben a szakképzés mellé kerülne.


Határozat:
A szülői befizetések rendje módosuljon a következők szerint (a részleteket Horn György levele tartalmazza):
- a kisiskola vezetője intézi
- a gazdasági iroda havi nyilvántartást vezet
- a szülőkkel hosszú távú szerződést kell kötni


Határozat:
A következő szövegrészt vegyük ki a határozatból: „A fizetés nem érintheti a tanuló előmenetelét.”


Határozat:
A nem művészeti szakképzés különüljön el, helyükre 25 fős jelenlegi gimnáziumi. osztály mellé +25 fős gimn. osztályt vegyünk fel.


Határozat:
A karácsonyi koncert kerüljön előbbre, legyen adventi (Luca napi) koncert)


Határozat:
Az iskola által finanszírozott képzésben részvevő tanárokkal tanulmányi szerződést kell kötni, amibe bele kell foglalni, hogy ha előbb megy el, mint letelne három tanév, akkor vissza kell fizetnie a támogatást.


Határozat:
Az akreditált képzésekre fordítandó évi teljes összegnek most csak az időarányos részéről, a feléről döntünk, vagyis a 690 ezer Ft feléről. Ezt a jelentkezők között arányosan osztjuk szét.


Határozat:
A pedagógiai vezető nevelőtestületi felhatalmazást kér a testülettől arra, hogy a Kincskereső Iskolával tárgyalhasson a közös fenntartás lehetőségeiről. (A közös fenntartó az AKG Alapítvány lenne.)


Határozat:
Kapjon jogosítványt arra a felvételiztető közösség, hogy a következő kilencedik osztályba jelentkezők közül (két osztályba cca. 50 gyerek) csak a jó tanulmányi eredménnyel rendelkező gyerekeket vegyük fel; ha úgy hozza a helyzet, akkor inkább csak egy osztály induljon.


Határozat:
A testület döntsön a felvett létszám ismeretében, hogy hány csoport induljon.


Határozat:
A 9. NYEK  (nyelvi év) a 60 perces epochális órák időtartama 45 perc legyen.
A 9. MÜK (párhuzamos művészeti képzés) órarendjében az epochális órák 60 percesek.


Határozat:
Az április 16-i sportnap helyszíne az időjárás kiszámíthatatlansága, és a rossz időt jósló előrejelzések miatt legyen máshol, ne a hajógyári szigeten.


Határozat:
A következő tanévben dec. 6-án szombaton tartjuk a vásárt és a Mikulást, és dec. 7-én vasárnap a szalagavatót.


Határozat:
A következő tanévben az AKG – születésnapja február 1. vasárnapra esik, ezért az iskolai rendezvényt vagy pénteken, vagy hétfőn tartsuk.


Határozat:
A Tavaszi fesztivál összébb húzódik, szerda sportnap és egyben a T.F. kezdete. Csütörtökön estig T.Fesztivál. Pénteken szünnap.


Határozat:
Annyi tojás, vagyis annyi tantárgy legyen egy évfolyamon a vizsgahúzáskor, amennyi csibe van.


Határozat:
Ahány tárgyat tanulnak, annyi tojás legyen. A következő tanévben az AKG – születésnapja február 1. vasárnapra esik, ezért az iskolai rendezvényt vagy pénteken vagy hétfőn tartsuk.


Határozat:
A kisiskola évvégén eldönti, és közli a kiskönyvben a vizsgatárgyakat.


Határozat:
Az AKG tantestülete élve munkáltatói jogával titkosan szavaz arról a kérdésről, hogy felmondjon-e az iskola Bíró Gábornak.


Határozat:
Az AKG tantestülete rendes felmondással 2008. jan.1-tő megszünteti Bíró Gábor munkaviszonyát.

Megjegyzés:
Érvénytelen szavazat: 2 (titkos szavazás)


Határozat:
Az AKG, mint munkáltató vállalja-e a az adóbevallások elkészítését, ha ezt kérik a munkavállalók?


Határozat:
Az igényekről, és ne az éves összeg feléről döntsünk.
Igények: 
Valasek Zsuzsa – angol nyelvtanári
Szőnyi Zsófia – spanyol nyelvtanári
Rácz Hajnalka – szépírói kurzus
Tatay Réka – élelmiszeripari mérnök
Hites Borbála – gyógypedagógia


Határozat:
Valasek Zsuzsa – angol nyelvtanári képzés: a teljes összeg 80%-a 111.200-, Ft.


Határozat:
Szőnyi Zsófia – spanyol nyelvtanári továbbképzés: a teljes összeg 80%-a; 67 ezer Ft


Határozat:
Hites Borbála – gyógypedagógia továbbképzés: a teljes összeg 80%-a; 112.000-, Ft


Határozat:
Rácz Hajnalka  szépírói kurzus képzés: a teljes összeg 80%-a; 48.000-, Ft.


Határozat:
Tatay Réka – élelmiszeripari mérnök képzés: a teljes összeg 80%-a; 109,600-, Ft


Határozat:
A nem támogatottaknak kisebb összegű támogatás javasolt.

Megjegyzés:
A fentieken kívül még támogatja az iskoala Ozorai Judit és Kollányi Fruzsina KOOP-os továbbképzését.


Határozat:
Az őszi könnyűzenei fesztivál és a színház ünnepe kerüljön vissza a Tavaszi Fesztiválba.


Határozat:
A nyelvi szintfelmérő kerüljön be a kötelező programba.


Határozat:
Jövőre nem lesz érettségiző évfolyam, de rendezzünk-e előrehozott érettségit?


Határozat:
Az órákat a tanterv szerint szerint fizessük ki.


Határozat:
H1N1 vírusirtó szappan a mosdókba – évi 380 ezer Ft, most 100 ezer Ft-ba kerül. Vegyünk ilyen szappant a mosdókba.


Határozat:
Az érettségi díjazás elosztásánál csak a bruttó 1500 Ft feletti összeget számlázzák a tanárok.


Határozat:
A csocsót reggeli nyitás előtt lehessen használni.


Határozat:
Akceptáljuk-e Évike kérését, miszerint az AKG szedje az ebédpénzt?


Határozat:
A felvételi beszélgetés a gyerekkel  + családi beszélgetés a szülőkkel + megállapodás.


Határozat:
Teremy tanár úr úgy dönt, hogy rossz idő van, akkor bezárhatja a terasz ajtaját.


Határozat:
Az alábbi módosítások elfogadása:
1. Az ötosztályos gimnázium és a párhuzamos képzés önálló tagozatként működik az AKG –ban vezetője a tagozatvezető. Tagja a pedagógiai tanácsnak
2. Az iskola vezetői szerkezete átalakul. Az pedagógiai vezető mellett – aki egyben az iskola igazgatója -, az iskolában három igazgatóhelyettes kerül kinevezésre: az ügyvezető, a gazdaságvezető és a tagozatvezető. A változás nem érinti a testületi hatásköröket, beleértve a vezetők választási eljárását, valamint a kisiskolai jogosítványokat.
3. Az iskolamenedzser funkciója megszűnik feladatai az alapítványhoz kerülnek
4. Egyes feladatok a mostanihoz képest más felelőshöz kerülnek
a. A vezetői munkáltatói jogokat az iskola igazgatója gyakorolja
b. A kisiskola vezetőknek nem feladata a szülőszerződések megkötése 
c. Az iskolamenedzseri funkció megszűnik
d. A gondnokság teljes egészében a gazdaságvezető hatáskörébe kerül
e. A gazdasági iroda ellenőrzése ügyvezetői feladat 
f. A nevelőtestületi értekezletek előkészítése, vezetése a pedagógiai vezető feladata
g. A szakképzés a tagozatvezető irányítása alá kerül
h. A művészeti képzés a szakképzés vezetőjéhez kerül
5. A tanárfelvétel feltétele a patrónusi munkára való szakmai felkészülés
6. Az egyes területek önálló költségkerettel rendelkeznek


Határozat:
Előző döntés alapján a kiskönyvben a szabályozásban egységes fordításra kerül osztályzatra a 11. és 12. évfolyamra vonatkozóan:
50%-ig elégtelen ± 1-5%
51%-tól elégséges
64%-tól közepes
77%-tól jó
88%-tól jeles osztályzat


Határozat:
A matematika tantárgyat ettől eltérően lehet értékelni.


Határozat:
Legyen-e kötelező a szöveges tanárértékelés?


Határozat:
Változzon-e meg a szöveges értékelő rendje?


Határozat:
A tanuló külső tanári, támogató hospitálást kérhet.


Határozat:
Legyen olyan fórum, (l. patrónusképző) esetmegbeszélés, újonnan belépőknek, és nem az évé végén.


Határozat:
Legyen "vízum", "útlevél", azaz minden iskolaterületen jártas legyen az új belépő pedagógus. Ki-ki eltérő iszakban fejezi be, és a végén dől el, hogy maradjon, vagy ne maradjon.


Határozat:
Minden döntéshez legyen egy felelős, aki személyesen felelős, nevesüljön, önigazgató testülethez méltóan.


Határozat:
Legyen belső továbbképzés a diszesek ellátásához, tanítás nélküli munkanapon vagy hétvégi napon.


Határozat:
A kisiskolák vegyék komolyan, hogy a diszesek papírral kezdhessék a felvételit, és az évfolyamon 6-7 diszes gyereknél ne legyen több. Hites Borival együtt ezt irányítani kell. Szakmai csáberő is lehet mindez.


Határozat:
Csak saját jogon vegyünk fel diszeseket.


Határozat:
Néhol beépíteni szűrőket, 8, 11, évf. diagnózissal, azzal, hogy a gyereknek mi a jobb, miért nem jó neki az AKG, csak azoknál van siker, ahol a patrónusok és szaktanárok ebben hisznek. Szülői egyetértéssel, és erről tájékoztatjuk a szülőket már az elején. Ez programmódosulás.


Határozat:
A nem fizető gyerekek nem tanuló gyermekét elküldhetjük-e?


Határozat:
Sikeres a nyelvi év. Minden epocha elején legyen kurzusleírás: követelmények, fogalmak, célok.


Határozat:
Legyen szakmai tanítás nélküli munkanap az éves munkarendben, tanári jó gyakorlatok bemutatására.


Határozat:
Ne kapkodó tananyagok szülessenek, a termtud is fejlesztésre szorul, ezért a tananyag-fejlesztéshez rendeljünk anyagi juttatást.


Határozat:
Legyen tehetséggondozó szakkör, heti 2x2 óra igény szerint, vertikális, versenyekre, pályázatokra felkészítéssel, stb.


Határozat:
A 7-8. évfolyamon a tantárgyi és témaheti tartalmakhoz igazodva át kellene dolgozni a tantervet. 
Heti 1-2 órát kérnek arra, (11. évf., későbbiekben), hogy az informatika új tantervvel elkészüljön.


Határozat:
Az AKG a 9.-10. évfolyamon a 2012/2013-as évben két pedagógusi állást biztosít kupaconként kísérleti jelleggel.


Határozat:
A szakmacsoportok döntsenek a pótlásról, annak idejéről, és tegyék közzé.


Határozat:
Ha egy csibe háromszor húzta ugyanazt, ne kelljen újból vizsgáznia.


Határozat:
A tantervek ellenőrzése folyamatos (kéthavonta), a haladás az elvégzett munka alapja.


Határozat:
Aki az adott hónapban az óráit nem írja be, nem rögzíti az adott hó 20-ig , az a fizetést később kapja, az egyeztet Sz. Tamással.


Határozat:
Testvérgyerekekre a felvételi ne legyen előny


Határozat:
Ösztöndíj nem jár automatikusan, csak azért, mert testvérgyerek.


Határozat:
Egységes legyen az alkotóköri kínálat az 5 és 7 osztályos képzésben.


Határozat:
Rövid időn belül álljunk át a digitális iskolára, erről készüljön részletes bevezetési program, személyi, finanszírozásai, tartalmi feltételekkel  (nyári ösztöndíj).


Határozat:
A digitális iskolával kapcsolatban legyen havi egy hétfő tapasztalatcserére, workshopra.


Határozat:
A tanulási motiváció megteremtése, megőrzése az iskola JELENLEG legfontosabb feladata.


Határozat:
Az AKG törekszik arra, hogy minden tanulót és családját szakszerűen tájékoztatja a tanuló tanulási képességeiről és annak fejlesztésével kapcsolatos feladatokról. E téren minden támogatást megad minden tanulónak.


Határozat:
Legyen valamilyen professziója elfoglaltsága minden tanulónak -  benne a közösségiség, vagy az, hogy „csak” tanuló valaki.


Határozat:
A B csoport a normális gimnáziumi csoport. Az A csoport emelt, nekik  többet kell teljesíteniük.


Határozat:
Alapelv, minden gyereknek legalább annyi jár minden párhuzamos csoportban, mint amit máshol megkaphat.
A szaktanárok az év elején tájékoztassák a diákokat, szülőket és patrónusokat, hogy a digitális naplóba kerülő érdemjegyek alapján hogyan számolják az év végi jegyet.
A munkaközösségekben egy évfolyamon belül legyen egységes az értékelés. A kisiskolák elvárhatják, hogy az évfolyamon párhuzamosan tanító szaktanárok egyeztessenek és konszenzusra jussanak a tanított anyaggal kapcsolatban és a kimeneti követelményekben, ami legyen ugyanaz minden azonos szintű csoportra.


Határozat:
Az öt évfolyamos művészeti projekt programja élvezzen prioritást, a 9. évfolyamon szűnjön meg a YE, és az együttéléstan.


Határozat:
A 11. és12. évfolyam elején legyen tanulásmódszertan, mely szaktantárgyba épüljön bele, legyen felelőse: a módszertan kidolgozója - a szakmai műhelyek foglkozzanak vele.


Határozat:
Minden szakmai műhely hozzon létre tehetséggondozó programot - kimeneti kritériumokkal, eredményérdekeltséggel. Legyenek a felső évfolyamokon a tehetséges tanulóknak számára kiírt szakkörök - mentortanári rendszer (díjazással).


Határozat:
A felső két évfolyamon az A csoportba lépésnek legyenek, szakmai kritériumai. Ezeket hozza nyilvánosságra minden szakmai műhely (honlapon, bevezetés jövőre, most jó lenne tájékoztató módon előzetest kiadni). Aki nem teljesíti, az nem mehet A csoportba.


Határozat:
Az epochák kéttanáros illetve tanár-asszisztens rendszerre térjenek át, ebben a tanévben megteremtjük a személyi és tárgyi feltételeit, tantárgyfelosztását, és 2015/2016 tanévben átállunk erre a rendszerre. Addig próbaként egy-egy szakmai műhely, vagy egy tanárpár már az idén jó lenne, ha kipróbálná.


Határozat:
A felső évekre a lukas órákra szervezzenek kisiskolák tanulási programot.


Határozat:
A tanulószoba épüljön be, díjazással a kisiskolák feladatai közé 7.-10. évfolyamon.


Határozat:
A tanulószoba épüljön be, díjazással a kisiskolák feladatai közé 11. ny évfolyamon.


Határozat:
A 9.-10. évfolyamon ne legyen tanulószoba.


Határozat:
Az idegen nyelvi csoportbeosztás szaktanári feladat legyen közzétett kritériumokkal. Megtartjuk azt az alapelvet, hogy ha egy tanuló mindkét idegen nyelven letette az érettségit, akkor köteles továbbra is tanulni egy nyelven valamit, felvenni egy harmadikat (igen- nem) valamelyik nyelvből tanuljon tematikusan, nem fejezheti be a nyelvtanulást örökre.


Határozat:
A nyelvtanulás ügyében a szavazást napoljuk el, kidolgozás alatt van, ezért szeptemberben újra döntsünk.


Határozat:
Érettségi, nyelvvizsga után évközben leadott idegen nyelv helyén a tanuló köteles felvenni órákat.


Határozat:
Legyenek szintekre szervezett B csoportok.


Határozat:
Az indítandó kupaclétszám ne kisiskolai hatáskör legyen.


Határozat:
Szülessenek általános elvi döntések az órarend készítésével kapcsolatban.


Határozat:
A munkafegyelem javítása érdekében ezekről a döntésekről értesítsük írásban is a szülőket.
Nyitásról való távollét számítson be az igazolatlan hiányzásba (a problémára való tekintettel,  tartsuk be a szabályokat és erről év elején külön is értesítsük a szülőket, pl. önkormányzat értesítése 5 óra után!)


Határozat:
A napló a késéséket beszámítja az igazolatlan órák számába, melyet a törvény ír elő. A késéseket a hivatalos késések közé tegyük.


Határozat:
Kisiskola vezetőknek legyen feladatuk és felelősségük a munkafegyelem késés, hiányzás.


Határozat:
Akinek van már 5 igazolatlan órája ne kapjon lehetőséget pótdolgozatra.


Határozat:
A patrónusok legyenek kötelesek félévente minden csibéjüket jellemezni, értékelni különböző formákban, de minden félévben. Így pl. patrónusi jellemzés, önértékelés egyéni egyeztetéssel, feladatterv, kompetencia elemzés. stb.


Határozat:
Írásbeli dolgozatok javítása, értékelése 2 hetes határidővel (epochális tárgyak esetében legkésőbb a következő epocháig).


Határozat:
A patrónusok 9. és 11. évfolyamon egyénileg értékeljék a tanuló kompetencia mérési eredményeit, kerüljön be a patrónusi jellemzésbe az eredmény és abból következő megállapodott feladatok.


Határozat:
Alkotóköri tanárok, csak az értékelők időbeni leadásával együtt adjanak számlát.


Határozat:
A különböző projekteket előre meghirdetett kritériumok alapján több tárgyból értékeljük, a projektgazda koordinálásával (pl. családtöri).


Határozat:
Minden funkció legyen választott, minden bunker utolsó programja legyen záróesemény .


Határozat:
Egy ember egy funkció, ütemezés készüljön, mert kialakult kényszerpályák vannak (pl. kisiskola vezető, munkaközösség vezető).


Határozat:
Mentorrendszer aktiválása, szakmai műhely, kisiskola javaslatára a pedagógiai vezető jelöli ki.


Határozat:
A mentor fizetése a mentorált pénzéből finanszírozódjon.


Határozat:
Rendeljünk következményeket a felelősségi körökhöz – készítsen hozzá a PT konkrétumokat.


Határozat:
A szakmai műhelyek kötelesek megállapodni a tanítandó tananyagokban, követelményekben, egyéni taneszközökben. Tegyenek módszertani ajánlásokat a tanárértékelésben gyengébben értékelt kollégáknak


Határozat:
A kétszeres tandíjjal bejövő-, vagy ösztöndíjat nem kérő  kiváló tanulók,  kaphassanak tanulmányi ösztöndíjat. Legyen-e egységes tanulmányi ösztöndíj rendszer. Az AKG általános ösztöndíjkeret terhére vezessünk be tanulmányi - kreditrendszerű ödíjat.


Határozat:
A pedagógiai vezető szervezzen csoportot és  a jövő tanév elejére készítsék el a tanártámogatás belső eljárását, szempontrendszerét.


Határozat:
Készüljön el a Határozatok tára, tematikusan összerendezve, érvényes döntések legyenek benne szelekció nélkül, majd legyen döntésrevízió.


Határozat:
A kisiskolák leveleiből, szóbeli kiegészítéseiből (korábbi és mostani), készüljön évfolyam specifikus prioritás, feladat- és problémalista.


Határozat:
Anyagi érdekeltséggel, az infrastruktúra megteremtésével készüljön el digitálisan minden tanár számára elérhető MÓD-SZER-TÁR . (Egyéni vállalások szerződött díjazás,)


Határozat:
Készüljön tanári terhelésvizsgálat, és ennek eredményei alapján javaslat.


Határozat:
Az összpatrónusik egy-egy témára előzetesen felkészülő kiscsoport témavezetésével, stratégiai irány kijelölésére vállalkozzanak (önként jelentkezők díjazással).


Határozat:
A tavaszi fesztivál bővüljön tudományos nappal, melyre írjunk ki pályázatot.


Határozat:
Arra alkalmas, jól teljesítő, kiemelkedő tehetségű végzős gyerekeknek ne kelljen bizonyos órákra járniuk.


Határozat:
Öt évfolyamos képzésben felmenő rendszerben, 9.-ben GO/YE, 10.-ben együttéléstan lesz.


Határozat:
Az alkotóköri műhelyvezető Chrenkó Tímea legyen.


Határozat:
Pedagógiai vezető: Horn György 45 szavazattal.
Ügyvezető igazgató: Szűcs Tamás 35 szavazattal (Baranyai István 10 szavazatot kapott).
Képzési vezető: Dr. Hantos István 42 szavazattal (Sík Eszter 3, Birloni Szilvia 1 szavazatot kapott).
Iskolamenedzser: Gáncs Péterné 43 szavazattal (Szűcs Tamás, Zábráczki Anett 1-1 szavazatot kapott).


Határozat:
Általános iskola alapítása AKG által, 100 milliós nagyságrendű összegbe kerül a beindítása, folyó finanszírozása nem terheli az AKG-t.


Határozat:
Az egységes bérszámítási rendszert tartjuk meg továbbra is.


Határozat:
1994. szeptember 1-je után "C" jelű középfokú nyelvvizsgát tevő tanulóink kérhetik, hogy az AKG tantestülete minősítse előrehozott vizsgának az adott nyelvből tett nelyvvizsgát. Ezzel a döntéssel a Nevelőtestület felmenti a tanulót az adott nyelv óráinak látogatása alól, egyben az évvégi záróosztályzatait az adott nyelvből jelesre minősíti. Ez a döntés nem menti fel a tanulót az adott nyelv érettségi vizsgája alól.


Határozat:
A pedagógiai vezető marad Horn György. Mellé iskolaigazgatót választunk, aki az operatív ügyekben dönt, és irányítja az iskolát. Ezt a megoldást az új SzMSz tartalmazza!


Határozat:
A patrónus munkaköri leírását a Nevelőtestület megvitatta és elfogadta.


Határozat:
A patrónusi feladat meghatározása mellé készüljön módszertani útmutató a patrónusi feladatokhoz, aki patrónus lesz, az kapjon az előző évben sokkal pontosabb felkészítést. A csibefoglalkozásokhoz készüljenek ajánlások, "játék és feladatbank", a kisiskola vzetők és a pedagógiai vezető közösen állítsák össze a lehetséges témák, lehetséges jegyzékét, eszköztárát, és ez legyen mindenkinek hozzáférhető.


Határozat:
Az adminisztrációs, nyilvántartási rend átfogó felülvizsgálatára van szükség. Minden patrónus, szaktanár, munkaközösségenként, kisiskolánként még ebben az évben át kell, hogy tekintse a teljes adminisztrációs és nyilvántartási rendet. Erről ez év decemberéig egységes, részletes forgatókönyv kell, hogy készüljön.


Határozat:
Az AKG Nevelőtestülete által elfogadott programja rögzíti az iskolában használható érdemjegyek, osztályzatok rendjét. E szerint az AKG-ban ötfokozatú osztályozás van. Vizsgán, vagy bármilyen más egyszeri alkalommal nem lehet kitűnő érdemjegyet adni (kapni). A kitűnő osztályzat kizárólag a szaktanár személyes döntésén alapul, és az egész éves kiemelkedő, a tárgyi követelményeket messze meghaladó tárgyi tudást tükröző, rendszeres hiányzásmentes, pontos munkáért adható. Rendkívüli esetekben adható, a közzétett értékelési rend csak a több tárgyas jeles osztáylzat esetén tartalmazhatja a hat pontos, jeles "követelményeit". (Tehát nem lehet egy-egy tantárgyból egy-kettőnél több hat pontos, jeles osztályzat.) Ilyen egy-egy tárgyból nem közölhető. Az Ebihalban külön kiemelt testnevelési és alkotóköri hat pont két jeles alkotókör, illetve sport esetén csak akkor adható, ha a patrónusnak módja volt folyamatosan ellenőrizni az adott tevékenységet. Az ilyen hat pontos bizonyítvány, illetve törzslap jegyekről egyesével külön-külön dönt minden kisiskola.
Az a tanuló, aki év végéig kitűnő lett volna, a vizsga ne rontsa le, ha ott is jelest kapna!
A felsőfokú nyelvvizsgáért hat pont (kitűnő), ha járt is órákra jelest (5), vagy kitűnőt (6) kaphat!


Határozat:
A szaktanár előre ltáható hiányzása esetén köteles jelenti távollétét a munkaközösség vezetőnek, annak hiányzása esetén a testületi titkárnak, és megszervezni a szakszerű helyettesítést.


Határozat:
A Nevelőtestület kéri a munkaközösségvzetőket, kisiskolákat, hogy a tanév elején beszélje meg a helyettesítések helyezetét, és keressen megoldást erre.


Határozat:
A szaktanár előre látható hiányzás esetén, akkor, mikor ennek tudomására jutott, betegség esetén legkésőbb a munka megkezdése előtt köteles értesíteni a munkaközösség és a kisiskolavezetőt.


Határozat:
A szaktanár betegsége, váratlan hiányzása esetén a munkaközösség vzeető felel a szakszerű helyettesítés megszervezéséért. A felelősség megállapítása az érintett kisiskola vezető és az ügyvezető igazgató feladata.
Ennek hiányában a tanári felügyelet megszervezése a kisiskola vezető feladata.


Határozat:
Az 1998/1999 tanév alatt valemennyi munkaközösség hozzáférhető "helyettesítő csomagot" hozzon létre, a helyettesítő tanárok munkájának megkönnyítése érdekében.


Határozat:
A bizonyítvány beírásánál az óraszámok többtárgyas tárgy esetén az összóraszámot kell beírni.


Határozat:
Az a tanár, aki határidőre nem készíti el ösztöndíjas munkáját - amennyiben nem állapodik meg új időpontban, legalább a határidő lejárta előtt egy hónappal a testületi titkárral - a következő ciklusra kizárja magát az ösztöndíjpályázatokból.


Határozat:
Az ügyvezetés januárig vizsgálja felül és gondolja át az ösztöndíjazás rendjt, és terjesszen elő új javaslatot.
Aki előbb megcsinálja a kutatását, köthessen újat.
A szabályozás tartalmazza a nem teljesítés kritériumait is.
Az elkészült anyagok bírálati szempontrendszerét is el kell készíteni.


Határozat:
Még nyáron készüljön el a tanári klub megfelelő infrastruktúrával. Mindenki próbálja ott kezdeni napját.


Határozat:
Nézzük meg a Politechnikum tanári értékelési rendszerét, és a Mónos Z. által hozott programot.


Határozat:
A tehetséggondozás fejlesztése érdekéban az AKG-nak több részből álló programot kell kialakítani. Ezen belül a kisiskola vezetők és a pedagógiai vzeetők együttesen dolgozzák ki a következőket:
A tehetséggondozás érdekében a jelenleginél sokkal általánosabbá kell tenni a gyorsabb haladást, az elővizsgák, az évközi csoportváltások rendszerét.
A kisiskolák heti értékelésébe nem csupán a lemaradókkal, hanem a gyorsabban haladókkal is foglalkozni kell.
Egy tárgyból a valóban kiemelkedően tehetséges gyerekeknek jelentős többletszolgálatásokat kell nyújtani.
E kell indítani az egész iskolára kiterjedő - bizonyos gyerekek számára vonzó - iskolai tanulmányi versenyek összehangolt rendszerét.
A korán specializálódó gyerekeknél a háttérbe szoruló tárgyakból kell megpróbálni az elővizsgákat.
A folyamatos engedmények, új és ismétlődő dolgozatok csak akkor és azoknál érnek valamit, akiknek vagy az adott területtel nincs meg a megfelelő azonosságuk, vagy csupán időszakosan maradnak el valamiért. Azoknál a tanulóknál, ahol érzékelhetően a munkamorállal van probléma nem szabad engedményeket tenni. Általánosan is közzé kell tenni, hogy az iskolán belül lehetnek, sőt kell, hogy legyenek eltérő mércék, követelmények.
Az alsó évfolyamokon lehetővé kell tenni legalább heti egy alkalmas speciális kurzus választást.
Az első tanév után készített patrónusi tevben azoknál a tanulóknál, ahol ez már látható konkrét fejlesztési programot kell készíteni a tanulónak azokra a munkáira, tevékenységére, amikben tehetségesnek látszik.
Minden tanulócsoportban - aközös követelmények közzététele mellett, amit az AKG írásban év végén bejelentett - egyénileg eltérő követelmények elé kell állítani a tanulókat. Az egyes programok elején a szaktanárokat tájékoztassák a patrónusok a nagyobb terhelést igénylő tanulókról. El kell tudnunk fogadtatni, hogy eltérő eredményeket tekinthetünk azonos teljesítménynek.
El kell érni, hogy a felvételi kurzusokra járó tanulók jeles osztályzata egyben felvételi jeles osztályzatot jelentsen.


Határozat:
Elérkezett az idő az epochális szisztéma tapasztalatainak összegyűjtésére, s módszertani szakanyagainak összeállítására. Össze kell visszamenőleg is gyűjteni, hogy kik és milyen ösztöndíjakkal pályáztak ebben a témában. Át kell nézni az elkészült anyagokat, ennek eredményeként, új - rövid határidős, empirikus anyagok elkészítésére vonatkozó - ösztöndíjpályázatot kell a témában kiírni. A munkaközösségek az év végéig tekintsék át a legfontosabb tapasztalatokat, s vállalkozók esetén készüljenek kiadványok, módszertani könyvek.


Határozat:
A heti nevelőtestületi megbeszélések mindenkinek kötelezőek, a távollétet igazolni kell. Erre az időre főállású dolgozó nem tehet más programot.


Határozat:
Ha valaki mégsem jár, a testületi titkár beszéljen vele, találjon egyedi megoldásokat, és amennyiben ez nem jár eredménnyel, tegyen javaslatot a megoldásra, és terjessze a nevelőtestület elé szavazásra.


Határozat:
Az MKM által biztosított minőségi bérpótlékot az AKG a következő módon fogja kifizetni:
A patrónusi felaatok jelentős többletmunkát, felkészültséget igényelnek, s a feladat egyéb szakmai, szervezési feladatokkal is jár, továbbá a patrónusoknak az áprilisban meghatározott feladatai szakmai megbeszéléseken való részvételt tesznek szükségessé, a minőségi bérpótlékot a patrónusi pótlék kiegészítésére fizeti ki az iskola. Az AKG-ban szinte minden tanár többletmunkát végez pl. epochában tanít, könyvet ír, stb., de az iskola legfontosabb sajátossága mégis a patrónusi munka színvonalas ellátása. A gazdasági iroda a patrónusi feladatokat ellátó pedagógusoknak fizesse ki 1998. szeptember 1-jétől a havi 5400 Ft minőségi pótlékot, patrónusi pótlék részeként.


Határozat:
Az informatikai munkaközösség 4 egyforma epocháról (1 hetes) lemond, helyette minden nap egy tanóra legyen.
A történelem 5 epocha lenne 4 helyett a 9. és 10. évfolyamon.
Gépírásból a 3 epocha maradna a 9. évfolyamon.


Határozat:
A vizsgahúzás időpontja utolsó ura után f4-kor legyen.


Határozat:
A testnevelés a 11. és 12. évfolyamon 1998. szeptember 1-jétől érvényes mindenkinek, kivéve a IV. évfolyam tanulóinak.


Határozat:
Az iskola alkotmányát el kell készíteni, létrejöttének az eljárását tanév elejére meg kellen alkotni.


Határozat:
Van olyan gyerek a 12. évfolyamon, aki nem tanul két nyelvet. Maradhasson ez így erre a tanévre.


Határozat:
IV. évfolyamon művészetismeret 2x25 fős csoportot próbálnak meg összehozi. 
III. évfolyamon matematika két A csoport csökkentheti a létszámot, egyiket megszüntetni, de a két B csoport előkészítő maradjon meg.
A 4 fős olasz nyelvi csoport szűnjön meg.
A spanyol felsőfokúra előkészítő csoport 3 fővel, magántanulóként folytassa a Ricardóval.
A N/4, N/8 német nyelvi csoportokba járók menjenek át másik csoportba.
Az A28/A, a 28/B és A/17 angol nyelvi csoportokat összevonni.
Az A27/A angol  csoport 7 fővel működhet tovább.
IV. évfolyamon történelem előkészítő szűnjön meg.
IV. évfolyamon TTT megszűnik, és gyárlátogatásokkal oldják meg.


Határozat:
Az AKG-ban tanító tanár gyermeke felvételt nyerhet az AKG-ba.


Határozat:
A szóbeli felvételi miatt (dec. 17-19.) az epochazárókat hozzuk-e előre, hétfőre?


Határozat:
Jogszerűen mindenki kapja meg a besorolási bérét


Határozat:
Bujdosó Emma gyermekei, amíg iskolába járnak, kapjanak az AKG-tól 2x10.000-, Ft, azaz 20.000-, Ft ösztöndíjat.


Határozat:
A február 27-i szalagavatóbál utáni napon ne legyen tanítás.


Határozat:
Az iskola átalakulásának következtében, új alapító-okirat készült, mely elfogadása az MKM, és a Főváros által folyamatban van. Ez a nevelőtestület jogosítványait is érinti, ennek megfelelően az SzMSz - általunk elfogadott - "B" változatáról dönteni kell:
- testületi kontrollal működő pedagógiai vezezető és ügyvezető igazgató kell.


Határozat:
Mindenkinek saját hivatalos és magánkódja legyen, a kódok titkosak.


Határozat:
Az AKG  2007/2008 tanévben elindítja a nyelvi évvel bővített négy évfolyamos szakközépiskolai képzést két szakkal: jelmez- és díszlettervező, valamint alkalmazott fotográfus.


Határozat:
A középszintű érettségire jelentkezőknek az OH által emelt szintre megállapított költségeket kell fizetniük. Mind a fizetendő összeg, mind a fizetés ütemezése azonos módon történik.


Határozat:
A Nevelőtestület a 2009/2010-es tanévtől új szakmaként elindítja az ötvös szakmát (54 211 13). A képzések megszervezésével, a szerződések megkötésével dr. Hantos Istvánt és Sulyok Papp Zsuzsát bízza meg.


Határozat:
A nevelőtestület levezető elnöknek Nógrádi Zoltán, jegyzőkönyvvezetőnek Bodonczy Andreát elfogadta.


Határozat:
Horn György betöltötte a 62. életévét, december 1-jétől nyugdíjba menne, ugyanakkor december 1-jétől szeretne a Nevelőtestület tagja lenni. A testület alkalmazza.


Határozat:
Horn György a pedagógiai vezetői állást megpályázhatja.


Határozat:
A tantárgyi verseny a tantárgy csoport ügye.


Határozat:
A tantárgyi verxeny jutalmazásáról a nevelőtestület dönt.


Határozat:
Boros Emese nem fogadja el a fellebbezést (6. hely).


Határozat:
Már működő évfolyamba lehet-e később jelentkezni? Nem teremtünk precedenst.


Határozat:
Mi legyen alkotó (perújrafelvétel)? Alkotó + önképző is.


Határozat:
Testületi titkár: Mendelovics Zsuzsanna 18 szavazattal.
Pedagógiai vezető: Horn György 25 szavazattal.


Határozat:
Mit küldjünk az általános iskolákba? Tájékoztatót?


Határozat:
Mikor legyen a felvételi a kéttannyelvű gimnáziummal? Ne azonos időben legyen.


Határozat:
A következő epochazáró kedden legyen (nov. 5.).


Határozat:
Ha AKG-s diák testvére az első 300 helyen van - tehát szóblizik - élvezzen-e előnyt? A szóbeliztető páros szubjektíven dönt.


Határozat:
A felvételi dolgozat javítása csak a satírozás - a gép javítása alapján - döntsön.


Határozat:
A felvételi dolgozatokat javítsuk-e kézzel (alacsony pontszámra is 17 + helyre hivatkozva).


Határozat:
Hány gyerek jöjjön szóbelizni? Az összes 70 pontos (306 fő)?


Határozat:
Mikor legyen epochazáró az advent-szóbeli időpont csere? Pénteken (12.13.)?


Határozat:
Hogy álljanak össze a felvételi csoportok? Önkéntesen?


Határozat:
A nyelvi munkaközösség a gyenge tanulóknak ne írjon levelet, a patrónus feladata legyen személyes megbeszélés keretében.


Határozat:
Bérmaradványokból részesedjen az, aki egész évben itt volt.


Határozat:
Képezzünk-e szakokra (pl. 50 E Ft) alapot jutalmazásra.


Határozat:
Ebben a tanévben működjön-e még a koordinációs bizottság?


Határozat:
A fészakalj választás úgy történjen, hogy egymást is és a tanárt is válasszák.


Határozat:
Mikor legyen a 0. évfolyam fészakalj választása? 0. tábor végén.


Határozat:
Az első és második évfolyamtól kérdezzük meg, mi a véleményük a fészakalj válaztásról és utána döntsünk, vagy most? Most döntsünk.


Határozat:
A 0. fészekalj választás milyen módon történjen: direkt vagy kérdőív?
Direkt módon.


Határozat:
Változtassunk-e a jelenlegi egységes bérgazdálkodáson?


Határozat:
Legyen-e számítógépes olvasásfejlesztés program a nyelvi órák terhére (20 óra)?


Határozat:
A külföldi utakat az alapítvány nem finanszírozza - ez családi ügy -, személyes támogatás egyéni döntéssel lehet.


Határozat:
Február 15-22-ig az Ausztria utiköltség felét az alapítvány fizeti, ha nem sikeres a májusi nyelvvizsga, vissza kell fizetni.


Határozat:
Változtassunk-e az értékelőkön (műfaj, stílus), illetve jó-e így?
Jó így.


Határozat:
A pedagógiai vezetőnek, a titkárnak és  a menedzsernek 17,5%-os pótléknövekedése legyen.


Határozat:
Az iskolai vizsgán a nyelv is húzható legyen.


Határozat:
A Franciaországba utazók vizsgája az utazás előtt legyen.


Határozat:
Elég volt-e beszélni másfél órát a jobb eszközhasználatról, a pazarlás csökkentésének elkerüléséről?


Határozat:
A II. évfolyamon legyen kérdőív, tájékoztatási továbbtanulási döntésről. Ha nincs konszenzus, akkor a gyerek, szülő, patrónus együtt beszélje meg. A gyerek indokoljon!


Határozat:
B. Juditnak 6-os helyett jelest kell adni. Én-képző, azoknak, akiknek ez az alkötó, illetve szabad-e ez ügyben az év eleji döntést megváltoztatni?


Határozat:
A felőbb évfolyamon megüresedett helyre jöhet-e tanuló?


Határozat:
A 0. évfolyamra felveszünk-e várakozó listán lévő gyermeket?


Határozat:
2014. szeptembertől minden dolgozó bére bruttó 10%-kal emelkedik.


Határozat:
Vágási Tamás elindíthatja a művészeti anatómia szakkörét.


Határozat:
A PT javaslatára szülői kérésre, patrónusi engedéllyel ebédidőhöz kapcsolódóan 11 órától egy lyukas órára is adható állandó kilépő 11. ny, 11. és 12. évfolyam tanulóinak. A kilépő visszavonható.


Határozat:
A 7. évfolyamon az alkotóház és az alkotókör értékelése egy közös jegyben történjen.


Határozat:
Az AKG Egyesület vegye át az alapító jogokat az AKG Alapítványtól.


Határozat:
Mivel a ballagás délután kerül megrendezésre, ezért azon a napon, szerdán délelőtt legyen tanítás.


Határozat:
Az újévi koncertet január 31-én, a születésnapon tartsuk.


Határozat:
A szombati nap (december 7.) munkanappá nyilvánítása miatt az adventi vásár 15 órakor kezdődjön.


Határozat:
A Nevelőtestület megbízza a pedagógiai vezetőt, hogy a munkaközösség vezetőkkel személyesen egyeztet a pótlékuk növekedéséről.


Határozat:
Pedagógiai vezető 580 E Ft, helyettes: 390 E Ft, gazdasági vezető: 500 E Ft, kisiskolavezető: 50 E Ft, szakképzési felelős: 110 E Ft.


Határozat:
Ezen döntéssel egyidejűleg a Cafeteria-szabályzat „A szabályzat hatálya, értelmezések” című fejezete egészüljön ki az alábbi szöveggel: A Nevelőtestület (a továbbiakban: NT) az 1995. évi CXVII. törvény 70. és 71. §-aiban foglaltak betartását szem előtt tartva a juttatottak körének, a juttatás mértékének és a juttatás gyakoriságának pontos meghatározása mellett a Cafeteria-szabályzat módosítása nélkül, az éves keretösszeg és az éves egyéni keretek mértékét meghaladóan is jogosult dönteni nem egyéni választáson alapuló juttatás(ok) kifizetéséről az az(oka)t terhelő közterhek munkáltató általi teljes vállalásával is (tehát a Cafeteria-rendszer keretében juttatást egyáltalán nem igénylők, vagy az igénylésükkel korábban már akár a lehetséges teljes éves keretösszeg mértékét is kihasználók részére is).


Határozat:
Behívjunk-e minden felvételiző gyermeket felvételi beszélgetésre függetlenül az írásbeli eredményeitől?


Határozat:
A Pedagógiai programból töröljük vagy maradjon az erre vonatkozó rész, miszerint: „Az ötszöröst meghaladó túljelentkezés esetén – az írásbeli eredmények alapján – az első 180 tanulót hívjuk be a második fordulóra.”?
A Nevelőtestület úgy döntött, hogy a tájékoztatásban kerüljön csak átírásra az erre vonatkozó rész.


Határozat:
A szóbeli felvételi egész nap zajlódjon február 26-27-28-án, egyben ne legyen tanítás (tekintettel arra, hogy ez esetben a Nevelőtestület nagy része felvételiztetni fog).
Kiegészítés: A tanulók otthoni tanulást folytatnak ezeken a napokon, melyről a szaktanárok gondoskodnak.


Határozat:
A korábbi döntést kiegészítve: a tanulók otthoni tanulást folytatnak ezeken a napokon, melyről a szaktanárok gondoskodnak.
A szöveges értékelők leadási határideje módosuljon február 13-ára (péntekre), 10 órai határidővel.


Határozat:
Az AKG a közösségi szolgálat teljesítésekor a teljesítési körzet határainál figyelembe veszi az iskola kihelyezett programjainak helyszíneit is. A teljesítmény igazolásánál az AKG a tanulók életkorára vonatkozó munkavégzési szabályok szerint jár el.


Határozat:
A melléklet 8. pontja a)-tól k)-ig a következő kiegészítésekkel, módosításokkal:
8.) b) Online felületen történik a jelentkezés, amelyen szerepel a patrónus E-mail címe is.
8.) d) A közösségi szolgálat teljesítéséhez szükséges szülői nyilatkozatot az AKG az alábbiak szerint kéri:
A tanév elején általános nyilatkozat a szülő hozzájárulásáról, a közösségi szolgálat megkezdése előtt a tanuló egészségi állapotáról, amennyiben a közösségi szolgálat ellátására a tanuló egészségi állapota, betegsége miatt nem alkalmas. 
8.) h) A közösségi szolgálat szervezésével megbízott pedagógus az iratkezelési szabályzatában rögzített formában a közösségi szolgálat dokumentációját elkészíti és legkésőbb az év végi szöveges értékelők leadásának határidejében az évfolyam-osztályfőnökök rendelkezésére bocsátja.


Határozat:
Az AKG biztosítja március 28-29-ére a tornatermet és a színháztermet a diákparlament részére.


Határozat:
A YE keretén belül létrehozott cég elhelyezheti az egészséges ételek automatáját az iskolában.


Határozat:
Az AKG fizesse-e ki minden tanuló számára azt a nyelvvizsgát, melyet kötelezővé tesz?


Határozat:
Az AKG az érettségire bocsátás feltételeként írja elő a hétévfolyamos képzésben két, az ötévfolyamos képzésben 1 idegen nyelvből a B2 középfokú nyelvvizsga teljesítését. Egyedi esetekben a kisiskola dönt.


Határozat:
Az AKG a nyelvvizsga eredményét vizsgajegynek tekinti. 
A Nevelőtestület a határozati javaslatot nem fogadta el, ezt a döntést a munkaközösség hatáskörébe adta.


Határozat:
A nyelvvizsga minden tanuló számára kötelező, és az AKG programja szerinti kötelezően tanult nyelvekből az AKG az első nyelvvizsga díját finanszírozza, a további próbálkozás a tanulót terheli. A sikertelen vizsgát követő évben nyelvvizsgával vagy 60% fölötti emelt szintű érettségi bizonyítvánnyal kell igazolni a sikeres B2-es vizsgát, azaz a nyelvvizsga megszerzését.


Határozat:
Felmenő rendszerben a jövendő 7. évfolyam és a jelenlegi 10. évfolyamra, továbbá a jövendő 9. ny. évfolyamra vonatkozik a kötelező nyelvvizsga, azzal a kitétellel, hogy az érintett, jelenleg itt tanulók szülei ehhez hozzájárulásukat adják.


Határozat:
Minden végzős előtti évfolyam tanulója, hogy a hat vizsgatárgyból húz, vagy abból a kettőből, amit emelt szinten tanul (felvételi tárgya) és abból emelt szinten vizsgázik.


Határozat:
Minden 12. évfolyamnak, ha emelt szinten tanul, abból kell vizsgázni.


Határozat:
150 óra hiányzás, 30% feletti tanóráról való hiányzás esetén a szülőknek értesítő levelet kell küldeni. 30% esetén osztályozó vizsgát kell tenni, de egyéni eljárásban részesülhet a diák. 12-13. évfolyamon már félévkor is érvényesítendő a szabály


Határozat:
2 kupac helyett 3 csoport legyen matematikából a 9. és a 10 évfolyamon a következő tanévtől.


Határozat:
A tavaszi fesztivál:
AKG találkozása a világgal - diáknap.


Határozat:
A tavaszi fesztivál a következő tanévben a ballagás előtt legyen (május 2-3.).


Határozat:
Az újonnan belépő tanároknak az első éve az AKG-ban:
- mentor a munkaközösség vezető,
- vegyes részt csibén, nyitáson, témahéten


Határozat:
Október 1-jétől legyen termtud felvételi alapozó.


Határozat:
A Cafeteria évi összege 1,5 millióról 1,8 millióra nőtt.


Határozat:
A tavaszi fesztivál után az iskolában lesz a szerenád.


Határozat:
A 9. és 10. évfolyam csoportontása az öt- és 7 évfolyamos képzésben is.


Határozat:
Az idei bunker ne az évet, hanem a helyzetet értékelje.


Határozat:
Témánként 2-3 ember (Gyuri kéri fel) kidolgozza.


Határozat:
A diáknaptárban az ösztöndíj kiírás része lesz.


Határozat:
Kompetencimérés eredménye - egyéni fejlesztési terv kidolgozása patrónusi feladat.


Határozat:
A jegyek beírása ne az évzáró hétfőjén történjen. Az osztályzatok lezárása a digitális naplóban történik, az utolsó vizsganap 16.00-ig, ezeknek a jegyeknek kell a bizonyítványokban szerepelnie. A patrónus írja be az összes jegyet a bizonyítványba. Az évzáró napján 10.00-11.00 között kisiskolai összeolvasás (eddigre ki kell tölteni a bizonyítványokat és az anyakönyveket), 11.00-12.00 bizonyítványok aláírása – itt csak összeolvasott, teljesen kész bizonyítványok kerülnek aláírásra. 12.00-tól iskolai tanévzáró. A gyerekek 12 órára jönnek.


Határozat:
A digitális naplóban szereplő tantárgynevekkel egybe kell esnie a bizonyítványokban és az anyakönyvben szereplőekkel. Ezt egyeztetni kell, melynek felelőse Szűcs Tamás.
- magyar nyelv 
- Szűnjön meg a tizedikes (vagy később) választható gazdasági tantárgyak különböző elnevezése, helyette egységesen alkalmazott közgazdaságtan (az érintettek egyetértésével) legyen az elnevezés, és a típus a jegyzet rovatban szerepeljen.
	A történelem és a társadalomismeret tantárgyak elnevezésének egységesítése


Határozat:
A tavaszi fesztivál és a sportnap programját válasszuk szét külön napokra – 2 nap TF és 1 nap Sportnap. A sportnap legyen szerdán, majd csütörtökön a tanárértékeléssel kezdünk, és utána indul a TF. A sportnap előtt különböző sportágakból folyamatos évfolyamok közötti bajnokságok kerülnek megszervezésre, hétfő délutáni meccsekkel. A sportnap egy össziskolai vetélkedőként zajlik, melynek felelősei a testnevelők.


Határozat:
A színházterem kiadása csak az alkotóköri munkaközösség vezető ellenjegyzésével történhet.


Határozat:
A végzős évfolyamon félévkor kell utoljára értékelőt írni.


Határozat:
A 11. nyelvi évfolyamon az időszaki értékelők az e-naplóban kerülnek vezetésre.


Határozat:
A kis óraszámban (legfeljebb heti 2 óra) tanító tanárok kérhetnek felmentést egy féléves egyéni értékelő írás alól a kisiskolától. (Tehát egy tanévben csak egy értékelőt írnak) Ha nincs egyéni értékelő, akkor is kell csoportos értékelőt írni. Termtudból az évfolyamfelelős koordinálja az értékelőírást.


Határozat:
Az értékelőn szerepelnie kell: a tantárgynak, a tanuló teljes nevének, melyik tanév, melyik félév, a naplóban szereplő jegynek (ha kell adni), aláírás,  dátum. 
Az értékelőket le kell adni az utolsó vizsganap (péntek) délután 16:00-ig a patrónusnak.


Határozat:
A kisiskolákban, a pedagógiai műhlyen vizsgáljuk meg, hogy a patrónusi (és szaktanári) értékelők miről szóljanak, mi legyen a tartalmuk, műfajuk, stílusuk.


Határozat:
Legyen egy mindenki számára jelszóval védve elérhető határozattár a honlapon. Ez időrendben, kereshetően megvalósítandó.


Határozat:
A digitális napló nyújtotta többletinformációkat nem kell felhasználni. (Késések összesítése, átváltása, stb.)


Határozat:
Az igazolások rendszere változzon meg – a patrónus igazol, és ő dönti el, hogy milyen fajta igazolást ad, bármely típusból korlátlanul. Az egyes típusoknak az év végi statisztikáknál szerepe lehet.


Határozat:
Oldjuk fel az e-naplóban a jegy változtatására (módosítás/törlés) vonatkozó időbeli korlátokat.


Határozat:
A fotó és videó alkotókör tagjainak a honlapra publikálniuk kell a iskolai eseményeken készített munkáikat, és ez az érintettek munkaköri kötelessége.


Határozat:
Legyen felelőse annak, hogy az AKG-ban elkészült komoly szakmai (diák/tanár) munkák szerkesztett formában felkerüljenek a honlapra.


Határozat:
A nyelvi csoportok beosztásánál (11. évfolyam) az előző négy év eredményei alapján rangsorolunk, ha már minden más lehetőséget kimerítettünk.


Határozat:
Az előrehozott érettségire jelentkezők választhassanak a vizsgatárgyak közül az év végi vizsgákon. (Májusi érettségi esetében, sikeres írásbeli vizsga után).


Téma:
alkotókörök és szakkörök (robotika, tehetséggond.)

Határozat:
Matematika és informatika témakörben új tárgyak (szakkörök) indulnak a következő tanévben.
robotika: 7-10.évfolyam heti két óra
számítógépes grafika: 7-10.évfolyam heti két óra
matematika (tehetséggondozás) 7-8. évf. heti két óra
matematika (tehetséggondozás) 9-10. évf. heti két óra
Döntés: A tantestület elfogadta a szakkörök indítását. A kiskönyvben jelenjen már meg.


Határozat:
A nevelőtestület egyhangú szavazati aránnyal elfogadta jegyzőkönyvvezetőnek Rácz Hajnalkát és levezető elnöknek Nógrádi Zoltánt.
A nevelőtestület egyhangú szavazati aránnyal elfogadta jegyzőkönyv hitelesítőnek Zábráczki Anettet és Dr. Hantos Istvánt.


Határozat:
A nevelőtestület szavazatszámláló bizottság tagjainak jelölte Kardos Évát, Chrenkó Tímeát és Ozorai Juditot, akik a felkérést elfogadták. A nevelőtestület egyhangúlag megszavazta a bizottság tagjait.


Határozat:
Pedagógiai vezetőnek a 2011/2012-es tanévre Horn György 42 igen szavazattal.
Ügyvezető igazgató a 2011/2012-es tanévre Szűcs Tamást 39 igen szavazattala. Szavazatot kapott még: Baranyai István 2, Laffer Zsuzsanna 1, Nógrádi Zoltán 1, érvénytelen 1.
Horn György és Szűcs Tamás a megbízást elfogadta. 
A nevelőtestület döntött arról, hogy a Pedagógiai vezetőt a jelenlegi érvényes szabályoktól eltérően 5 évre választja. A döntés az SzMSz és a Pedagógiai Program vonatkozó részeinek megváltoztatásával lép hatályba. A határozatot a testület 42 igen, 0 nem és 0 tartózkodással elfogadta.


Határozat:
A tavaszi fesztiválon az alkotókörök és nyelvi év bemutatkozása legyen. Tanítás nélküli munkanap, a 9. évfolyam szervezi és a 9pk10g.


Határozat:
A differenciálás témakörében legyen továbbképzés.


Határozat:
Jakab Péter képzését testnevelő tanári diploma támogatja a testület és ami marad, azt kapja Teremy László.


Határozat:
Az első évét itt töltő tanár az AKG-ban vízumot kap (elkészíti Laffer Zsuzsanna), amelyben rögzíti a tanórán kívüli programok látogatását: csibét, nyitást és témahetet (vizsgát és felvételit nem). Felelős a mentora.


Határozat:
Támogató hospitálást előírhat-e a tantestület bármely kolléga számára?


Határozat:
A tantestület felhatalmazást ad az új 4+1 éves gimnázium meghirdetésére.


Határozat:
Az AKG-ban a tematikus egységek: a szakkör, az alkotókör és a tantárgyi fakultáció belső akreditációs eljárásban kapnak engedélyt.


Határozat:
Jogi eszközökről való lemondás lehetősége legyen házirend, szülői szék.


Határozat:
Pontszámok fenntartása a továbbhaladás kritériumaként.


Határozat:
11ny tanév végén a projekt elkészítése és elfogadása a továbbhaladás feltétele.


Határozat:
Alternatív kerettanterv bevezetése két lépcsőben történjen a következő tanév 9. (heti 5 testnevelés óra) és 11 ny (informatika heti 2 óra, angol heti 2 óra) évfolyamán. Természettudomány 1 év múlva legyen bevezetve.


Határozat:
Kooperatív képzését 3 főnek 72 E Ft-tal támogatja a testület.


Téma:
patrónus részvétele az ösztöndíj odaítélésében

Határozat:
Elfogadható-e az az irány, hogy a patrónus részt vegyen az ösztöndíj odaítélésének folyamatában?


Határozat:
A 2013/2014-es tanévben ki kell dolgozni a rendszert a patrónusi szerepéről az ösztöndíj rendszerben, és az ösztöndíj odaítélésének folyamatáról. Feladat ez a bunkerben.


Határozat:
Az AKG-ban elindításra kerülő divat alkotó vagy szakkör?


Határozat:
Cafeteriába elszámolható legyen a parkolási díj.


Határozat:
A nyelvi évet a tanuló átlépheti, 11.-be mehet, ha belépéskor elkészült a projektje, és második idegen nyelvet tanul.


Határozat:
Kötelező-e projektet készíteni a 11. évfolyamra belépéskor/belépéshez?


Határozat:
A bábozás szakkörként induljon el következő tanévtől az AKG-ban.


Határozat:
A 10 pk-n és a 11. évfolyamon – nyelvi évben – mentsük fel a vizsga alól azt, aki azon a héten emelt szinten érettségizik.


Határozat:
Kéthetente operatív testületi értekezlet legyen, mely előtt mindenki megtalálja a fakkjában az értesítőt, így az értekezleten csak megbeszéljük, illetve döntünk a javaslatokról. A másik két hétfőjén patrónusi értekezlet legyen, illetve kétszer egy évben összpatrónusi értekezleten egy-egy évfolyam patrónusai számoljanak be.


Határozat:
Az eddigi bérrendszer alapján köt szerződéseket az iskola, amíg nincs információnk az átsoroláshoz, a rendelkezésre álló eszközökről.


Határozat:
Az Intézményi Tanács tagjai közé központi delegálással történik egy patrónust, egy szülőt és egy diákot választ minden kisiskolából, mely szeptember 30-án jöjjön létre.


Határozat:
A Pedagógiai Tanács döntése alapján javasolta, hogy az érettségi felügyeletért – az AKG sajátos feladatellátási és ehhez igazodó bérezési rendszere alapján – ne járjon külön díjazás, míg az érettségi vizsgák írásbeli javításáért és a szóbeliztetésért a törvényben előírt díjazás – annak ellenére, hogy az oktatási intézmények állami támogatásának keretében ennek fedezete nem biztosított – az AKG-nál is kifizetésre kerül.


Határozat:
A Pedagógiai Tanács – korábban a gazdasági vezetővel külön is egyeztetett – döntése alapján a Cafeteria-szabályzat egyidejű módosítása mellett az AKG munkaviszony keretében foglalkoztatott dolgozói (beleértve a jelenleg is megbízási szerződéssel foglalkoztatott azon nyugdíjasokat is, akik az AKG-tól mentek nyugdíjba) 2014. év végén egyszeri 42.000,- Ft összegű Cafeteria juttatást kapjanak (EDENRED Ticket Restaurant étkezési utalvány formájában).


Határozat:
Induljon a következő tanévtől filmes smink és maszk szakkör.


Határozat:
A nevelőtestület egyhangú szavazati aránnyal elfogadta jegyzőkönyv hitelesítőnek Zábráczki Anettet és Nógrádi Zoltánt.
A nevelőtestület szavazatszámláló bizottság tagjainak jelölte Juhász Ivánt és Valasek Zsuzsát, akik a felkérést elfogadták. A nevelőtestület egyhangúlag megszavazta a bizottság tagjait.


Határozat:
A szavazatszámláló bizottság megállapítja, hogy titkos szavazással az Alternatív Közgazdasági Gimnázium pedagógiai vezetőjének a 2015/2016-os tanévre Horn Györgyöt 54 igen szavazattal megválasztja.
A szavazatszámláló bizottság megállapítja, hogy titkos szavazással az Alternatív Közgazdasági Gimnázium ügyvezető igazgatójának a 2015/2016-os tanévre Szűcs Tamást 49 igen szavazattal megválasztja. Szavazatot kapott még: Baranyai István 5.
A szavazatszámláló bizottság megállapítja, hogy titkos szavazással az Alternatív Közgazdasági Gimnázium képzési vezetőjének a 2015/2016-os tanévre Dr. Hantos Istvánt 48 igen szavazattal megválasztja. Szavazatot kapott még: Marsi Zoltán 2, Sík Eszter 2, Birloni Szilvia 2.
Horn György, Szűcs Tamás és Dr. Hantos István a megbízást elfogadta.


Határozat:
Június 23-án 9 és 10 óra között kisiskolai megbeszélés legyen.


Határozat:
A diáknaptár a következő tanévben (2015/2016) digitálisan jelenik meg.


Téma:
projekthéten a tavaszi fesztivál és a sportnap

Határozat:
Tanévzárást követően június első hetében legyen a projekthét, melynek része a tavaszi fesztivál és a sportnap. Ez a program lezárása a tanévnek, utolsó napján a vizsgahúzással. Időpont: 2016. május 31. – június 3.


Határozat:
A tanulószoba kerüljön be a Pedagógiai programba. A tanulószoba heti négy napon működik, hétfőtől csütörtökig.


Határozat:
A kurzusleírások minden tantárgyra készüljön el, melyek a szülő és tanulók számára is hozzáférhetők.


Határozat:
A 2016/2017-es tanévtől a 9/5 évfolyam Young Enterprise tantárgya átkerül a 10/5 évfolyamra és a 10/5 évfolyamról az erkölcstan 9/5 évfolyamra.


Határozat:
A tanulóktól származó szöveges tanárértékelést töröljük el.


Határozat:
A pontozásos tanárértékelés a tavaszi szünet utáni csibeidőben zajlik digitálisan.


Határozat:
Akik digitálisan oktatnak, azoknak az AKG a tartalék gépek terhére biztosítja az eszközt (számítógépet). Ha a tanárok közül valaki eszközt (laptop, notebook, tablet-PC, ultrabook) szeretne használni, ehhez az iskola biztosítja a szükséges eszköz beszerzését és használatát.


Határozat:
Az AKG fotográfus kereskedő szak 7 tanulóval + 4 AKG-s diákkal folytatódjon (a képzési idő 24 óráját iskolán kívül végzik).


Határozat:
Az AKG a meglévő értékelési rendszer alapján ír egy leírást, melyet a nevelőtestület annak ismeretében azt majd elfogadja.


Határozat:
A kilépő szabályozása a kisiskola hatásköri legyen (rövidebb – egy lyukasóra esetén is).


Határozat:
Legyen-e testnevelés fakultáció nevű tárgy a bizonyítványban?


Határozat:
A testnevelés most elfogadott fakultációja csak az AKG által meghirdetett sportkörökre vonatkozik.


Határozat:
A külső sporttevékenység továbbra is kiváltja a belsőt, de a fakultációba csak a belső számít bele. .


Határozat:
Az AKG nevelőtestülete tudomásul veszi az Etikai kódexszel kapcsolatos előírást. Tekintettel arra, hogy az AKG-nak nincs Etikai kódexe, ezért ezt elnapolja.


Határozat:
Dr. Hantos István képzési igazgató helyettes előterjesztése alapján útmutatót készít az értékelési rendszerre. Belső értékelési csoportok (kisiskolák alapján 8) jönnek létre. Mindenki értékeli önmagát, majd felkér valakit, hogy beszéljenek róla, ő hogyan értékelné őt. Ezek az értékelések megőrződnek, a tanügyigazgatási, minősítési ellenőrzés során elővesszük és mellé tesszük a Pedagógiai programot.


Határozat:
Legyen digitális képzés kéthetente szerdánként.


Határozat:
Legyen patrónusi képzés kéthetente szerdánként.


Határozat:
Az éves beszámolóból (szülői levél) kerüljön ki a következő szöveg: „Összevetve az öt évvel ezelőtti és az elmúlt évi beszámolót jól láthatóak a különbségek (2010. évi bevétel 549 081 E Ft, kiadás 552 243 E Ft, 2014. évi bevétel 755 560 E Ft kiadás 621 682 E Ft).”


Határozat:
Az éves beszámolóból kerüljön ki: „…jelentősen csökkent az elmaradások aránya, összege.”


Határozat:
Az 2014/2015-ös tanév éves beszámolója a fenti módosításokkal


Határozat:
Az AKG-s karácsonyi ajándék legyen egyéni.


Határozat:
Az AKG egységes bérezési, javadalmazási és juttatási keretrendszerében az órásított alap- és többletfeladatok esetében a dolgozók juttatásai összegének megállapításánál alkalmazott egységes óradíj bruttó 3.300 Ft-ról 12%-os emeléssel bruttó 3.700 Ft-ra emelkedik 2016. január 01-től.


Határozat:
Végzős tanulók, patrónus felkérése alapján részt vehessenek a dolgozatok javításában is kontrolljavítóként.


Határozat:
Azt tehet üzleti ajánlatot, akinek a gyereke bekerült a szóbelire.


Határozat:
Az AKG felveszi a gyerekek kétharmadát, ők azok, akik a behívottak, és az alapítvány vesz fel 20-at és 10-et (a két évfolyamra), erre is minden jelentkező tehet ajánlatot, aki nem került be a szóbelire, majd az ajánlat után behívásra kerül beszélgetésre a tanuló.


Határozat:
A miskolci Hermann Ottó Gimnázium nyílt leveléhez csatlakozik a nevelőtestület, de egyéni aláírásokkal.


# Kuratóriumi határozatok

Határozat:
1992. évre 3 millió Ft ösztöndíjkeretet engedélyezett a kuratórium.


Határozat:
A pályázatokra az AKG Kuratóriuma 1993. évre összesen 5 millió Ft-ot irányzott elő.


Határozat:
A pályázatokra az AKG Kuratóriuma 1994. évre összesen 3 millió Ft-ot irányzott elő.


Határozat:
A kuratórium az ösztöndíjkiírást és a keretösszeg 12,6 millió forintra emelését elfogadta.


Határozat:
Az AKG Alapítvány ösztöndíj páláyzati rendjét az 1998. szeptember 1.-2004. augusztus 31-i időszakra az előterjesztett formában a kuratórium egyhangúlag elfogadta.


Határozat:
A kuratórium egyhangúlag elfogadta az iskolavezetés előterjesztését a bérgazdálkodás átalakítására, valamint az ösztöndíjpályázati kiírást akutatási témákra és feladatokra. Külön-külön szavazással döntött a pedagógiai vezető - az AKGA ügyvezetőjének, az iskola ügyvezetőjén és testületi titkárának béremeléséről, melyet az előterjesztett formában fogadott el.


Határozat:
A kuratórium egy tartózkodással elfogadta, hogy az ügyvzetés legális úton - körültekintően - indítsa el a követelés behajtását.


Határozat:
A kuratórium az 1998. évi költségvetést a kiegészítő megjegyzésekkel egyhangúlag elfogadta, ugyancsak elfogadta a közhasznúsági jelentést az előterjesztett formában.


Határozat:
A kuratórium egyhangúlag elfogadta az 1999. évi költségvetést és az alábbi határozatot hozta:
A kuratórium ez év októberében előzetes -  már sejthető normatívák alapján - előretekintést készít 2000-re.


Határozat:
A kuratórium felhatalmazza az ügyvezetőt és a gazdasági vezetőt, hogy a kedvező lépést ez ügyben tegye meg.


Határozat:
A kuratórium a Befektetési szabályzatot elviekben elfogadja, azzal a kikötéssel, hogy részvény továbbra sem vásárolható, egy újabb feloldó kuratóriumi határozatig.


Határozat:
A kuratórium egyhangúlag felhattalmazza az ügyvezetőséget, hogy a beruházás 3. változatára készíttesse el a kiviteli terveket. Az alapítávnyi vagyonnál 50 milliós lekötött tartalékot fogadott el, melyet nem lehet elkölteni.


Határozat:
A kuratórium egy tartózkodással megszavazta az Alapítványi lakásalap létrehozását, az írásban beterjesztett formában és tartalommal.


Határozat:
1999. szeptember 1-től Kis Balázs és Kis Márta tanulók részére a kuratórium egyhangúlag 18.000-, Ft/fő/hó ösztöndíj folyósítását szavazta meg.


Határozat:
Egyhangú döntés, az ismeretek birtokában, hogy az épületre nem érdemes költeni, az ügyet lezártnak tekintik.


Határozat:
A Monostorapáti Bondorói erdészház felújítását és 10 évre történő bérlését a kuratórium 1 tartózkodással elfogadta.


Határozat:
Az iskolavezetés Beloberk Évától írásban kérje meg annak indoklását, hogy milyen okok miatt nem tudta kutatási anyagát elkészíteni, továbbá kérelmezze, hogy a további követeléstől tekintsen el a kuratórium.


Határozat:
Az átalakításról szóló írásos tájékoztatót illetve a szóbeli kiegészítést a kuratórium egyhangúlag elfogadta.


Határozat:
Az iskolavezetés köteles 2000. január 1-jétől gazdasági költségvetést készíteni, amelyben a gpedagógusoknak átlagosan min. 15%-os bérfejlesztést irányoz elő. A kuratórium egyhangúlag döntött az AKG gazd. stratégiájának 1. változatában előterjesztett "előremenetel" stratégiája mellett. A 2000. év költségvetésre vonatkozóan a költségcsökkentő eljrárásokat vizsgálják meg és hajtsák végre.


Határozat:
A beruházási programmal kapcsolatban a kuratórium álláspontja - Heit Gábor javaslatát támogatva -, hogy az iskolva vezetősége a tanulók, szülők bevonásával, a jogszabályi keretek betartásával tegyenek meg mindent a forrásgyűjtéshez.


Határozat:
A kuratórium hozzájárul, hogy az adott felvetést napirenden tartják, és költségvizsgálatot tartanak, de egyelőre nem költözik el a Kiadó.


Határozat:
Tekintettel arra, hogy az előterjesztett 2000. évi költségvetés (1. változat) az ismertetett problémák miatt nagyon sok bizonytalansági elemet és pontatlanságot tartalmaz, ezért a végleges változatot a májusi ülésen az 1999. évi beszámolóval együtt újra tárgyalja.


Határozat:
A kuratórium a Befektetési szabályzat módosítására tett javaslatot megvitatta és egy fő tartózkodással az alábbi döntést hozta: A kuratórium a korábbi korlátozó határozatát visszavonta és az eredeti Befektetési szabályzatban foglaltakat léptette érvénybe.


Határozat:
A kuratórium egyhangúlag elfogadta az iskolavezetés előterjesztését a bérgazdálkodás átalakítására valamint az ösztöndíjpályázati kiírást a kuratási témákra és feladatokra. Külön-külön szavazással döntött a pedagógiai vezető - az AKGA ügyvezetőjének, az iskola ügyvezetőjének és testületi titkárának béremeléséről, melyet az előterjesztett formában fogadott el.


Határozat:
A javaslatot a kuratórium elfogadta és felhatalmazta az iskolavezetést, hgoy jövedelmi sávok alapján készítsen javaslatot a szülői befizetésekre és egy ilyen megoldást kipróbáljon.


Határozat:
Az AKG, az AKG Alapvítávny és az AKGA Junior Kiadó Kft. 2000. évi költségvetését a kuratórium elfogadta Horn György javaslatával együtt, mely szerint a Kiadó hosszú távú terveiről a szeptemberi ülésen határoznak.


Határozat:
A kuratórium az AKG Alapítvőny 1999. évi működéséről szóló Közhasznúsági jelentést és a Junior Kiadó Kft. működéséről szóló beszámolót egyhangúan az alábbi kiegészítő határozattal fogadta el:
A kuratórium felszólítja a Kiadót a követelések behajtására, mivel a 8 milliós kintlévőség nem elfogadható. Az ezer forint körüli követeléseket szúrópróbaszerűen vizsgálja, a 10 ezer forint feletti követeléseket - rövid úton - akár ügyvédi eljárással hajtsa be, a számviteli törvény előírásait betartva. Erről a szeptemberi ülésen adjon számot.


Határozat:
Külön határozattal egyhangúlag elfogadta az AKG 1999. évi működéséről szóló beszámolót.


Határozat:
Dr. Vekerdy Tamás javasolja, hogy készülön szöveges beszámoló. Az iskolavezetés a következő - szeptemberi - ülésre alternatív javaslatokat tartalmazó anyagot készítsen a kiadó helyzetéről és a jövőjéről. A kuratórium elnökének javaslatát elfogadták.


Határozat:
Dr. Vekerdy Tamás javasolja, hogy utólagosan küldjenek ki a tagoknak és a felügyelő bizottságnak egy beszámolót - a kuratórium elfogadta. 
A sürgősség miatt bizalmat szavaznak, de felkérik Horn Györgyöt és Rataj Jánost, hogy készítsék el a szöveges beszámolót.
Minden év május 5-ig kell megtartani az ülést és visszaszámítva két héten belül kell az anyagot elküldeni a tagoknak.


Határozat:
Az AKG, AKGA és a Junior Kiadó beszámolóját elfogadták.
A kuratórium kéri, hogy a beszámoló számadatai mellé 2001. június 15-ig készüljön részletes írásos anyag, melyet minden tagnak küldjenek el.


Határozat:
Az alapítvány 2000. évi működéséről szóló Közhasznúsági jelentést a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A szülők és diákok képviselői tanácskozási jelleggel, állandó meghívottként lehetnek jelen a kuratóriumi üléseken. Esetenként bármely kurátor kérésére zárt ülést is elrendelhetnek. Ezen kérést a kurátorok előzetesen szóban vagy írásban jelezhetik a kuratórium elnökének. 
A szülő-diák közös tanács készítsen "előanyagot" a kuratórium részére az aktuális problémákról, napirendi pontokról, valamint előre jelezze, melyik napirendekhez kíván hozzászólni. A szülő-diák közös tanácsa  kuratórium döntését elfogadta.


Határozat:
A beszámoló csak informatív jellegű, nem igényel döntést.


Határozat:
A kuratórium lényegét tekintve egyetért a stratégiai alternatívákkal, a beszámolót elfogadta.


Határozat:
A kuratórium felhatalmazza az ügyvezetést, hogy az iskola érdekeit szem előtt tartva kezdeményezze a gyakorló iskolai státus elnyerését és a hosszú távú együttműködési megállapodás megkötését a BKÁ Egyetemmel.


Határozat:
A kuratórium adjon felhatalmazást az ügyvezetésnek, hogy az engedélyek birtokában a meglévő pénzből kezdje meg a beruházást, tájékozódjon a lehetséges hitelfelvételekről, majd a meglévő információ birtokában egy későbbi ülésen döntsenek az ügyben.


Határozat:
A kuratórium a tanév rendjéről szóló előterjesztést egyhangúlag elfogadta.


Határozat:
A 2001. évről készült Közhasznúsági jelentést a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A kuratórium az AKGA Junior Kiadó Kft. 2001. évi beszámolóját elfogadta. Ezen belül döntött a Kiadó cégjogi rendezése érdekében a 38.171 EFt rövidlejáratú kölcsönként nyilvántartott összeg végleges átadásáról amelynek módjára Bergman Péterné készít javaslatot.


Határozat:
Nagy Márta javaslata alapján a kuratórium az alábbi határozatot hozta:
Az alapítvány 6 millió forint hitelt bocsát a Kiadó rendelkezésére, a soron következő kiadandó tankönyvek nyomdai munkálatainak elvégzésére.
A 2002. évi költségvetést a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A 2001. évi költségvetésről szóló beszámolót a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A kuratórium felkéri, felhatalmazza Horn Györgyöt, Rataj Jánost és Dobos Istvánt, hogy a Független Pedagógiai Intézet - Alapítványi és Magánsikolák Egyesülete - Oktatási Minisztérium vonalon szervezzék tovább a Tankönyvcentrum létrehozását. Készítsék el ennek részletes kimunkálását.


Határozat:
Az AKG Alapítvány 2003. január 1-jétől a Junior Kiadó Kft. működéséhez semmilyen támogatást nem ad, leválasztja magáról. Addig rendezendők a felhalmozott adósságok.


Határozat:
A tanügyigazgatási ellenőrzést a kuratórium tudomásul vette.


Határozat:
A kuratórium elfogadta az AKG bérezési rendszeréről szóló tájékoztatást.


Határozat:
A kuratórium elfogadta az AKG 2003. évi ösztöndíj kiírását.


Határozat:
A kuratórium tagjai az AKG 2001/2002. tanévének értékeléséről, az érettségiről, felvételeiről szóló tájékoztatást jóváhagyólag tudomásul vették.


Határozat:
Vekerdy Tamás javaslatát, hogy az AKG jelentkezzen az AME minősített iskolája címre, a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A tanügyigazgatási ellenőrzésről készült jelentéssel kapcsolatosan egyhangú álláspont született. Intézkedési tervet kell készíteni, határidők és felelősök megjelölésével. A hiányzó szabályzatokat 2003. augusztus 25-ig el kell készíteni és valamennyi szabályzatot a Felügyelő Bizottságnak meg kell küldeni. Az irattározásról, selejtezésről készüljön intézkedési terv a soron következő ülésre.


Határozat:
A kuratórium azzal a fenntartással fogadja el a 2002. évi költségvetést és a közhasznúsági jelentést, hogy a felügyelő bizottság észrevételei alapján azok javítása és átdolgozása megtörténik és azt a felügyelő bizottság jóváhagyja, aláírja és csak ezután adható be.


Határozat:
Az AKG Alapítvány ösztöndíj szabályzatát az előterjesztés alapján a kuratórium elfogadta azzal a kiegészítéssel, hogy minden évben a decemberi ülés elé kell a jövőben terjeszteni.


Határozat:
A kuratórium felkéri az ügyvezetőt és a gazdasági igazgatót, hogy egyeztessen a felügyelő bizottsági tagokkal. A következő ülésre dolgozzanak ki javaslatot, hogy a gazdasági, alapítványi ügyeket külön, főállású egyszemélyi felelőssel, hogyan lehet olyanná tenni, hogy az a kívánalmaknak megfeleljen. Készüljön javaslat az átszevezésre. Ugyancsak elfogadásra került, hogy a 2002. évi beszámolót auditáltatni kell.


Határozat:
A kuratórium csak az AKGA Junior Kiadó Kft. 2002. évi mérlegét fogadja el. Az adózás előtti eredményt elfogadja, a társasági adó összegéről beszámolást kér, a felügyelő bizottság elnökével egyeztetve.


Határozat:
Gloviczki Zoltán által aláírt alapító okiratot beadjuk, miután az ügyvéd megvizsgálta.


Határozat:
Megfellebbezzük a törvényes határidőn belül a bírósági határozatot.


Határozat:
Az új kuratórium beadja az új alapító okiratot.


Határozat:
Az új kuratórium egyetért a fellebbezéssel.


Határozat:
Az AKG Alapítvány, AKG és AKG Junior Kiadó Kft. 2013. évi költségvetését elfogadta a régi és az új kuratórium.


Határozat:
Az alapítvány 2012. évi közhasznúsági beszámolóját és pénzügyi-gazdasági beszámolóját a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Az AKG 2012. évi pénzügyi-gazdasági beszámolóját a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Az AKGA Junior Kiadó Kft. 2012. évi pénzügyi-gazdasági beszámolóját elfogadta.


Határozat:
A kuratórium tudomásul veszi, hogy naprakészen tudni kell, hogy ki hol van, mennyi ideig. Tudomásul veszi, hogy eleget kell tenni a törvényi előírásnak, a nyilvántartást eszerint vezetjük, az AKG saját tevékenysége egy másik dolog, vagyis két nyilvántartás szükséges.


Határozat:
Írásba kell foglalni, hogy az önkormányzat nem járul hozzá az iskola működéséhez, így a képviselőjének jelenléte nem indokolt.


Határozat:
Az 1.202.000-, Ft ösztöndíj fellebbezést elfogadta.


Határozat:
Kiskönyv, éves program elfogadva. Ezentúl előre kellene szavazni, amikor összeáll a program, akkor e-mailben küldjük el a kurátoroknak egyetértésre.


Határozat:
Junior Kiadó Kft. megszüntetését elfogadták.


Határozat:
Az EMMI-nél mielőbb lépéseket kell tenni az alapító okirat aktualizálásáról, beadásával kapcsolatban, abban a reményben, hogy hamarosan lesz egy érvényes kuratórum.


Határozat:
Az AKG 2014. évi költségvetést jóváhagyta.


Határozat:
Az AKGA Junior Kiadó Kft. - a vagyoni jogok az alapítványra szállnak vissza, az irattárolás költségei fejében.


Határozat:
AKGA Junior Kiadó Kft. 2013. évi beszámolóját elfogadta.


Határozat:
AKG Alapítvány közhasznúsági beszámolója elfogadva.


Határozat:
Horn György írjon egy olyan levelet, melyben névértékben 500.000-, Ft megerősíti a vásárlási ajánlatot. (Alapítvány iskolafenntartás)


Határozat:
Az AKG pedagógus bérrendszerét a Nevelőtestületre bízzák.


Határozat:
Az AKG jóváhagyott kerettantervének megfelelően a kuratórium ezt a jogot - tankönyvhasználati rend - az önigazgató nevelőtestületnek delelgálja.


Határozat:
A kuratórium tagjai kézbe kapták az AKG diáknaptárát, mely az éves munkarendet is tartalmazza, és ezt a kuratórium elfogadja.


Határozat:
Dr. Gárdos Péter javaslata: azzal a feltétellel fogadjuk el a kérelmet, hogy amennyiben a családi körülményekben pozitív változás történik, a 200.000-, Ft különbséget a család a tanév végéig fizesse be.


Határozat:
Az alapítvány 2006. évi közhasznúsági jelentését elfogadta.


Határozat:
Beszámolókat (Alapítvány, Gimnázium, AKGA Junior Kiadó Kft.) elfogadta.


Határozat:
A közhasznúsági jelentés 7. pontja kitér: Horn György kéri, hogy szüntessék meg a tiszteletdíját, az iskola anyagi helyzetére való tekintettel - a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A program illetve az alapító okirat módosítását a kuratórium elfogadta


Határozat:
Két, művészeti tárgyat oktató tanár nem rendelkezik egyetemi végzettséggel, de nagyon alkalmasak tantárgyuk oktatására.  A kuratórium beleegyezése szükséges, hogy fenntartói engedéllyel ezek a tanárok továbbra is oktathassanak. A kuratórium engedélyt adott.


Határozat:
A 2009. évi költségvetés tervezetét a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A kuratórium engedélyezi a 2002. előtti kutatási dokumentáció selejtezését.


Határozat:
Az AKGA Junior Kiadó ügyvezetőjének megbízatását a kuratórium meghosszabbította újabb 5 évre.


Határozat:
A kuratórium az új szakképzéseket egyhangú igen szavazattal elfogadta.


Határozat:
A kuratórium a művészeti alapiskola koncepcióját elfogadta, alapító okirat módosítás szükséges.


Határozat:
A kuratórium a 2004. évi költségvetési beszámolót egyhangú igen szavazattal elfogadta.


Határozat:
Az alapítvány 2004-évi közhasznúsági jelentését elfogadta.


Határozat:
A kuratórium egyhangú igen szavazattal Horn Györgyöt delegálja az AKGA JUNIOR Kiadó Kft. közgyűlésére.


Határozat:
A 2005/2006 évi munkarendet a kuratórium egyhangú igen szavazattal elfogadta.


Határozat:
A kuratórium felhatalmazást adott, hogy az iskola akkreditálhasson felnőttképzési formákat.


Határozat:
A kuratórium a jelenlegi Szervezeti és Működési Szabályzatot elfogadja, azzal a kitétellel, hogy olyan szabályzat készüljön el, ami az iskola speciális igényeinek is megfelel. Ennek megoldására Bergmann Péterné egy nemzetközi jogásztól kér véleményt, díjmentesen.


Határozat:
A kuratórium támogatja, hogy a szülői hozzájárulások növekedése mellett önálló PR program készüljön.  A költségvetési egyensúly megteremtése mellett keresni kell azokat megoldásokat, ahol nemcsak a jól fizetők kerülhetnek az AKG-ba.


Határozat:
Az érettségi és továbbtanulásról szóló beszámolót mellékleteivel együtt a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Keresni kell a megoldást, a tanév végén visszatér a kuratórium a kutatási programra.


Határozat:
A kerettantervet a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A 2006. évi költségvetést a kuratórium elfogadta.
Felügyelő Bizottság kéréséhez csatlakozzon az alapítvány, hogy az új szárny működési engedélye mielőbb meglegyen. A májusi kuratóriumi ülésen ez újra kerüljön szóba.


Határozat:
A kuratórium elfogadja, hogy a gimnázium szeptembertől bérleti díjat fizessen az alapítványnak. Tudomásul veszi, hogy az FB ellenőrizni fogja az ösztöndíjakat. A szeptemberi ülésen tájékoztatást adnak az érettségi utáni OKJ-s képzésekről.


Határozat:
A kuratórium a 2005. évi költségvetési beszámolót az FB kiegészítésével elfogadta.


Határozat:
Az AKG Alapítvány közhasznúsági jelentését elfogadta.


Határozat:
A következő javaslatot a kuratórium elfogadta: 2007. évtől az új tanulóknak havi 55 ezer forint legyen az alapítványi hozzájárulás, de rászorultság alapján lehet kérni szociális támogatást. Amennyiben a szülő nem tudja vállalni az 55 ezer forintos befizetést, úgy egyéni elbírálás alapján is felvehetjük a tanulót. Lehetőség szerint a szponzori befizetések egy részét a tehetséges tanulók támogatására használjuk fel.
A már ide járó tanulók, akik jelenleg 25-30 ezer forint körül fizetnek, azok szüleivel ismertetni kell, hogy az ideális befizetés havi 55 ezer forint lenne. A különbözetet szociális ösztöndíjakra lehetne fordítani.


Határozat:
A tanárértékelést a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A 2005-2006-os tanévről a beszámolót elfogadta.


Határozat:
A  kuratórium elfogadja a 2006-2007-es év munkatervét.


Határozat:
A 2006.LXXI.trv.20.§(2.bek.) AKG-beli érvényesítéséről (munkaidő nyilvántartás) szóló neveleőtestületi határozatot a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A 2007. költségvetés bevételi tervekről, hiteltörlesztésről a beszámolót elfogadta.


Határozat:
A kuratórium elfogadja a 2007-es költségvetést.


Határozat:
A kuratórium elfogadja az ösztöndíjszabályzat módosítását.


Határozat:
A kuratórium elfogadja a nyelvi évvel bővített négy évfolyamos képzés újraindítás tervezetet.


Határozat:
A  kuratórium elfogadja a 2007-es költségtervet.


Határozat:
A  kuratórium elfogadja a 2008.-2013 évi költségbecslést.


Határozat:
A kuratórium elfogadja a művészeti iskola programját.


Határozat:
A kuratórium elfogadja a nyelvi előkészítő év és a négy osztályos oktatás programját.


Határozat:
A kuratórium elfogadja a nyelvi előkészítő évvel bővített 6 osztályos gimnázium programját.


Határozat:
A kuratórium elfogadta a szakképző szervezetben való részvételt.


Határozat:
A kuratórium elfogadta, hogy a kutatással-ösztöndíjakkal kapcsolatos kérdéseket együtt kell önálló napirendként tárgyalni.


Határozat:
A kuratórium Horn György pedagógiai vezető kinevezését meghosszabbította.


Határozat:
A támogatásokat a kuratórium egyhangú igen szavazattal, ellenszavazat, tartózkodás nélkül ítélte oda.


Határozat:
A 2007. évi közhasznúsági beszámolót a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Az alapítvány 2007. évi költségvetési beszámolóját, az AKG 2007. évi költségvetési beszámolóját, az AKGA Junior Kiadó Kft.2007. évi költségvetési beszámolóját a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Mivel az aktiválás május 1-ével megtörtént, az kuratórium elfogadta.
??????????????


Határozat:
A kuratórium az AKG 2008. évi költségvetését elfogadta.


Határozat:
A kuratórium az AKG 2008-2009. évi munkatervét elfogadta.


Határozat:
Az AKG az  AME minősített iskolája címre benyújtott pályázatát a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A kuratórium a 2008. évi tanárértékelésről, illetve döntés az értékelés átalakításáról, továbbá a 2008. évi felvételi lebonyolításáról, eredményeiről szóló beszámolót a kuratórium tudomásul vette és jóváhagyta az SzMSz módosítását, és felhatalmazta Horn György ügyvezető titkárt, hogy a KSZI zrt-ben képviselje az AKG Alapítványt.


Határozat:
A tevékenységi kört  és annak az alapító okiraton való átvezetését a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A kuratórium elnökének javaslatára a négy napirendi pont egyszerre került megtárgyalásra.
Az alapítvány közhasznúsági jelentését és a 2008. évi pénzügyi beszámolóját a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Az AKGA JUNIOR Kiadó Kft. 2008. évi pénzügyi beszámolóját a kuratórium elfogadta,


Határozat:
Bergmann Péterné javasolja a kuratóriumnak Forján Csaba üzletrészének kivásárlását az AKGA Junior Kiadó Kft.-ből.


Határozat:
Jogszabályi változások miatt vált szükségessé az alapító okirat módosítása.


Határozat:
Új szakmák oktatásának bekerülése miatt kell a gimnázium alapító okiratát módosítani.


Határozat:
Az AKG éves programját a kuratórium egyhangú igen szavazattal elfogadta.


Határozat:
Technikailag szükségessé vált egy alapítványi iroda létrehozása.
A kuratórium az iroda létrehozását támogatja.


Határozat:
A 2005. évi költségvetést a kuratórium elfogadta.


Határozat:
A kuratórium támogatja Gáncs Péterné kinevezését az alapítványi iroda vezetőjévé választását.


Határozat:
Az Szervezeti és Működési Szabályzat változásait a kuratórium egyhangú igen szavazattal elfogadta.


Határozat:
A kuratórium kéri, hogy újra tekintse át az iskola a bérrendszer átalakítását, bizalmat ad ebben a tekintetben.


Határozat:
A szakképzést kihelyezzük az iskolából, telephely áthelyezéssel.


Határozat:
A kuratórium Ösztöndíj Bizottság döntésében megbízik, hiszen nem tudja eldönteni, hogy melyik család mennyire jogosult a megállapított összegre.


Határozat:
Az AKG program-módosítását a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Horn György igazgató megbízásának meghosszabbítása.


Határozat:
Pedagógusszülők ide járó gyerekei után nem kell AHJ-t fizetni.


Határozat:
Az AKG 2010. évi költségvetését elfogadta.


Határozat:
A kuratórium az alapítvány 2009. évi közhasznúsági jelentését elfogadta.


Határozat:
Az alapítvány 2009. évi költségvetési beszámolóját elfogadta.


Határozat:
AKGA JUNIOR Kiadó Kft.  2009. évi költségvetési beszámolóját elfogadta.


Határozat:
Az Alapítvány Alapító okiratával kapcsolatban az ügyvéd urat megkérjük, hogy amennyiben lehetséges sürgesse a bíróságnál az érvényesítést.


Határozat:
Az év indításával kapcsolatos feladatok, az AKG éves munkaterv jóváhagyása  - „AKG kiskönyv”.


Határozat:
A 2009/2010 tanévről szóló év végi beszámolót elfogadta.


Határozat:
A 2010/2011 tanévben bekövetkezett változások az AKG-ban című beszámolót a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Az AKG pedagógus bérrendszere a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Tájékoztató a szülői szerződésekről és a befizetések alakulásáról. Döntés a  
Kuratóriumhoz érkezett fellebbezésekről.
A fellebbezéseket a kuratórium egyesével megtárgyalta és egyhangúan elfogadta.
Horn György: Szeretné, ha a támogatás visszavonható is lenne.


Határozat:
2010/2011 tanév felvételével kapcsolatos elképzelések, szóbeli tájékoztatót elfogadta.


Határozat:
A 2011. évi tervezett költségvetést elfogadta.


Határozat:
AKG alapító okiratának módosítását elfogadta.


Határozat:
Tankönyvlista jóváhagyása
Dr. Vekerdy: Megjegyezni kívánja, hogy a tanári szuverenitás megsértésének érzi a jóváhagyást.


Határozat:
Az alapítvány 2010. évi közhasznúsági beszámolóját és az alapítvány 2010. évi költségvetési beszámolóját elfogadta.


Határozat:
Az AKG 2010. évi költségvetési beszámolóját az FB elfogadásra javasolja - elfogadva.


Határozat:
Az AKG Alapítványa magánalapítvány, melynek a Magyar Állam volt az egyik alapítója, de anyagilag az alapítványt több mint 10 éve nem támogatja. Ezért a kuratórium az alapítvány státuszán nem kíván változtatni.
Horn György: A jogi bizonytalanság oldása érdekében kéri, hogy a kuratórium szavazással erősítse meg, hogy az alapítók a képviseleti jogaikat átadhassák az AKG Egyesületnek. 
Dr. Vekerdy Tamás: Szavazást kér, hogy amennyiben az alapítvány helyzetének jogi tisztázása megkívánja, a kuratórium egyetért azzal, hogy az alapítók a képviseleti jogaikat az egyesületnek átadják.
Elfogadva.


Határozat:
Az új tanév indulásával az iskola folyamatos működtetése érdekében az alapítvány mind a vagyoni (materiális és immateriális) javakat és jogokat, mind a bevételek beszedésének és felhasználásának jogát, mind a vagyonelemekhez kapcsolódó kötelezettségeket (a tartozások törlesztésének kötelezettségét és a fenntartási-működtetési kötelezettségeket egyaránt) térítésmentesen az AKG részére átadja, beleértve ebbe az alapítvány és az AKG közös saját beruházásában létesített épületrész tulajdonlásával és használatával kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket is, valamint hogy ezen épületrész tulajdonjogának tisztázása, rendezése érdekében most már egyetlen tulajdonosként a saját nevében és javára eljárjon. 
Ezzel egy időben intézkedjen az iskola arról, hogy a szülői befizetések a 2011/12-es tanévre már az AKG számlájára történjenek.
A kuratórium felkéri az alapítvány ügyvezetését, hogy mindezt jogszerű eljárásban bonyolítsa le.
Továbbá felkérjük az ügyvezető titkárt, hogy tárgyaljon az MKB-val és járjon el az alapítványnál még fennálló hitel AKG részére történő átruházása ügyében.
Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítványának Kuratóriuma úgy dönt, hogy hozzájárul ahhoz, hogy az AKG Nevelőtestülete által létrehozott egyesület használhassa az Alternatív Közgazdasági Gimnázium nevet az egyesület nevében. A név teljes változatban: Alternatív Közgazdasági Gimnázium Egyesület, rövid formában: AKG Egyesület.
Fentiek elfogadva.


Határozat:
Az AKG Alapítvány Kuratóriuma egyetért azzal, hogy az AKGA Junior Kiadó Kft. a törzstőkéjét 500.000 Ft-ra csökkenti (a 2010. évi beszámoló adatai szerint a jegyzett tőke 3.950.000 Ft, a saját tőke 2.693.773 Ft volt 2010. december 31-én).
Az AKG Alapítvány az AKGA Junior Kiadó Kft-t névértéken eladja. 
Az AKG Alapítvány a 20 éves működése alatt megszerzett szerzői és felhasználói, kiadói jogokat (tankönyvek, egyéb kiadványok, szoftverek, stb.) térítés nélkül ingyenesen átadja az Alternatív Közgazdasági Gimnázium részére.
Fentiek elfogadva.


Határozat:
Döntés az AKG igazgatói (pedagógiai vezető) megbízásáról (a nevelőtestületi határozat alapján) 
A kuratórium – a tantestület kérésének és erre vonatkozóan hozott határozatának megfelelően - módosítja az SZMSZ azon pontját, amely a pedagógiai vezető kinevezésére vonatkozik: a kezdeményezett és most a kuratórium által is elfogadott módosítás szerint a jövőben az AKG a pedagógiai vezetőjét 5 évre választja meg.
Egyúttal – szintén a tantestület szavazata és határozata alapján – úgy dönt, hogy a következő 5 évben a pedagógiai vezetői feladatokat Horn György lássa el.


Határozat:
Az alapítvány 2011. évi közhasznúsági beszámolóját elfogadta.


Határozat:
Az alapítvány 2011. évi költségvetési beszámolóját elfogadta.


Határozat:
AKG 2011. évi költségvetési beszámolóját elfogadta.


Határozat:
AKGA JUNIOR Kiadó Kft.  2011. évi költségvetési beszámolóját elfogadta.


Határozat:
A kuratórium nem járul hozzá az AKG Alapítvány vagyonának az AKG Nonprofit Kft. részére való átadásához.
A fenntartói jogok átadásával kapcsolatban a döntés elhalasztására való javaslatot (május 29-én 13 órakor) a kuratórium elfogadta.


Határozat:
Az AKG alapítvány fenntartói jogok átadása ügyében Vekerdy Tamás és Nagy Márta együtt vezethesse az ülést. Elfogadva.


Határozat:
Horn György: Napirend előtt arra kéri mindkét kuratóriumot, hogy még a vita előtt először rögzítse határozatba, hogy az AKG-nak az - az érdeke, hogy vonják vissza az 1170/2011. kormányhatározatot, de tekintettel arra, hogy erre most nem látszik lehetőség, s csak ezért tárgyalja meg a kuratórium a többi lehetőséget, hogy feladatának megfelelően biztosítsa az AKG hosszú távú stabilitását. Elfogadva.


Határozat:
Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány kuratóriuma az Alternatív Közgazdasági Gimnázium fenntartóváltásával kapcsolatban a következő határozatot hozta:
Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány kuratóriumának elsődleges célja és feladata az Alternatív Közgazdasági Gimnázium működésének folyamatos, biztonságos biztosítása. Ennek érdekében – a 1170/2011. (V. 26.) Korm. határozatra tekintettel – a kuratórium átadja a fenntartói jogokat és kötelezettségeket az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Nonprofit Kft-nek, amennyiben az alábbi feltételek teljesülnek:
a) az átadás-átvétel az iskola működésében semmiféle zavart nem okoz.
b) Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Egyesület az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Nonprofit Kft-ben részesedést szerez.
c) Ha az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Egyesület kisebbségi részesedést szerez, akkor az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Nonprofit Kft. jelenlegi kizárólagos tulajdonosa az alábbi kérdésekben az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Egyesület hozzájárulása nélkül nem hozhat döntést, összhangban a működési alapelvekkel, és a jelenlegi gyakorlattal. Az együttdöntési jogok legalább az alábbiakra terjednek ki: 
o Az iskola autonómiájának biztosítása
o az intézmény pedagógiai programjának megalkotása, módosítása, megvalósulásának biztosítása, 
o az intézmény Szervezeti és Működési Szabályzatának jóváhagyása,
o az intézmény költségvetése, 
o a pedagógiai-vezető kinevezése,
o az iskolahasználói szerződések megkötése, megtartása, módosítása, teljesítése,
o a fennálló hitelek visszafizetésével kapcsolatos döntések, 
o a vagyongazdálkodással kapcsolatos döntések, 
o az épület használata,
o az AKG Nonprofit Kft ügyvezetőjének kinevezése.
d) A társasági szerződés módosítása e kérdésekben a tagok egyhangú döntését igényli.
e) Az átadás során rendeződnek a fenntartói kötelességek (pl. hitelszerződés teljesítése stb.)
Régi kuratórium: 8 igen, 1 tartózkodás, ellenszavazat nincs.
Új kuratórium: 3 igen 3 tartózkodás


Határozat:
Átadás esetén a régi kuratórium jelenleg nem látja biztosítottnak sem az iskola működtetését, sem az ingatlan ügyek rendezését. Amennyiben ezekben változás állna be, újra napirendre tűzzük a kérdést. A régi kuratórium a határozati javaslatot elfogadta. (az új kuratórium is elfogadta)


Határozat:
Az AKG éves munkatervét és tájékoztatását a statisztikai létszámjelentését mindkét kuratórium elfogadta.


Határozat:
A következőt javaslom: a kuratórium foglaljon állást abban, hogy természetesen fenn akarja tartani az AKG eddigi kerettantervét, egyben felhatalmazza a tanári kart, hogy, ha módosítások szükségesek, azokat az AKG eddigi szellemiségének figyelembe vételével hajtsa végre, majd elfogadásra terjessze be a kuratórium számára. Mindkét kuratórium elfogadta.


Határozat:
Az egyes évfolyamok szülői befizetéseiről szóló tájékoztatást mindkét kuratórium elfogadta.


Határozat:
A szülőktől beérkezett ösztöndíjról szóló fellebbezések a kuratórium egyesével vitatta meg és elfogadta. (régi)


Határozat:
A kerettantervet mindkét kuratórium elfogadta.


Határozat:
Az OKJ-s képzés változásairól szóló tájékoztatót mindkét kuratórium elfogadta.


Határozat:
Horn György a kuratórium hozzájárulását kéri, hogy a rossz anyagi helyzetben levő iskolák számára indított gyűjtést (melyre eddig beérkezett 893e Ft) egészítse ki az alapítvány 1 millió Ft-ra és átutalhassuk a Burattino iskola számára. Mindkét kuratórium elfogadta.


# Szervezeti és működési szabályzat

Szabályzat:
Az AKG szervezeti rende
Önigazgató szakmai testületek
Operatív irányító szervezet
A nevelőtestület
A kisiskola
A szakmai műhely
Információs, egyeztető, véleményező, javaslattevő, döntéshozó fórumok
Iskolagyűlés
Nevelőtestületi értekezlet
Kisiskola-konferencia
Szülői érdekképviselet
Szülői értekezlet
Diákönkormányzat
Iskolabíróság
A Pedagógiai Tanács
Munkavállalói Egyeztető Fórumok
Személyes felelősséghez kötött feladatok
A pedagógiai vezető
Az ügyvezető
A képzési vezető
A tagozatvezető
A „házmesteri” rendszer
Kisiskola-vezetői feladatok
A patrónus
A patrónus általános feladatai
A patrónus feladatai
A patrónus jogai
Eljárási, munkajogi kérdések
A szaktanár
A pedagógiai munka belső ellenőrzésének rendje
A tanulók iskola-egészségügyi ellátásának biztosítása
Az iskola működési rendje
Nyitva tartás, a vezetők intézményben tartózkodása
A termek, létesítmények használati rendje
A Vezető helyettesítése
Postabontás, levelek, iratok kezelési rendje
Az iskolába való belépés és bent tartózkodás rendje, a vendégfogadás
Helyettesítések
Az értékelési rendszer
Az ünnepélyek, hagyományos rendezvények
A tanulóbalesetek megelőzése, védő-óvó előírások
Rendkívüli esemény az iskolában
Tanórán kívüli foglalkozások
A mindennapos testedzés
Vegyes rendelkezések
A tanulót megillető díjazás
Képviselet, kapcsolattartás
A tanulóval szemben lefolytatásra kerülő fegyelmi eljárás részletes szabályai
Az elektronikus úton előállított, hitelesített és tárolt dokumentumok kezelési rendje
Az AKG Szervezeti és Működési Szabályzatának nyilvánossága
Mellékletek


Szabályzat:
Önigazgató szakmai testületek

- Nevelőtestület
- Pedagógiai Tanács
- Kisiskola
- Szakmai műhely
- Tagozat
- Könyvtár
 
Operatív irányító szervezet

- Nevelőtestület
- Pedagógiai vezető (igazgató)
- Igazgatóhelyettes (ügyvezető)
- Igazgatóhelyettes (gazdasági vezető)
- Igazgatóhelyettes (képzési vezető)
- Titkárság
- Gazdasági Iroda
- Tagozatezető (a gyakorlati oktatás vezetője)


Szabályzat:
A nevelőtestület AKG szakmai pedagógiai programját közösen létrehozó és azt meg-valósító pedagógiai elvekben egyetértő pedagógusi alkotóközösség. A nevelőtestület tagjai az iskolával munkaviszonyban lévő pedagógusok, valamint a gazdasági igazga-tó. 
Az AKG a pedagógusok iskolája, az önigazgató nevelőtestület azt jelenti, hogy a testületet illeti meg 
- 	minden olyan döntés, információ, véleményezés, amelyet a nevelőtestület saját hatáskörben kíván tartani nevelőtestületi jogkör;
- 	a pedagógiai vezető és az ügyvezető évenkénti titkos megválasztási joga;
- 	a pedagógiai program, az SzMSz jóváhagyási joga;
- 	az egyes területek, önálló szervezeti egységek beszámoltatási joga;
- 	az évenkénti költségvetés, a hosszú távú gazdasági program jóváhagyási joga;
- 	minden évben a munkarend, a munkamegosztás meghatározása; 
- 	minden képzési, pedagógiai ügyben, a munkavállalókkal kapcsolatos kérdésekben – intézményen belüli – másodfokú döntés;
- 	a tanulók felsőbb évfolyamba lépése feltételeinek meghatározása;
- 	a fejlesztési célok meghatározási joga;
- 	a tantestületi kuratóriumi képviselőinek, az Iskolabírósági tagoknak megválasztása.


Szabályzat:
Azonos szakmai program alapján, társulásban működő önálló patrónusi közösség. Egy kisiskola a patrónusi kinevezéstől a kisiskolába járó tanulók tanulói jogviszonyá-nak megszűnéséig tart. Feladata általában minden olyan tartalmi (képzési, nevelési), operatív, adminisztrációs teendő, amely az adott kisiskolához tartozó tanulók fejlesz-tésével, tanításával, a nevelési folyamattal, annak technikai, adminisztrációs feltételei-vel összefügg. Autonómiája a pedagógiai program megvalósításának keretei között biztosítandó. A kisiskola feladatainak ellátásáért a patrónusok által választott kisiskola vezető felelős. Belső szabályzatai nincsenek, működését a személyesség, az önigaz-gatás, a napi együttműködés jellemzi.
	Feladatai.
- 	A kisiskola programjának meghatározása az AKG pedagógiai program keretei kö-zött. 
- 	A tanulók mindennapi munkájának megszervezése.
- 	A patrónusi feladatok meghatározása, tanári munkarend, feladat-meghatározás, ellenőrzés.
- 	A patrónusi munka összehangolása, patrónusi foglalkozások programjának kialakí-tása, egyeztetése.
- 	Felvételi előkészítése, lebonyolítása, döntés a tanulói felvételről.
- 	A kisiskola vezetőjének megválasztása, feladatainak meghatározása.
- 	A zavartalan, mindennapi munka feltételeinek biztosítása.
- 	A tanulói nyilvántartás, adminisztráció.
- 	A tanulói értékelés rendjének kialakítása, közzététele, egyes tanulók értékelése.
- 	Kisiskolai szabályok, szokások, hagyományok kialakítása, működtetése.
- 	Kapcsolattartás a szülői házzal.
- 	A képzés megszervezése lebonyolítása, a szakmai műhelyekkel történt megálla-podás alapján.
- 	A költségvetési keretek közötti önálló szükségleti definíciók.
- 	A kisiskola tárgyi szükségleteinek meghatározása, karbantartatása, fejlesztési szükségleteinek meghatározása.
- 	Megrendelői szerep a szakmai műhelyek és a funkcionális egységek felé. 
- 	Az iskolai rendezvények egyeztetés utáni, – hagyománnyá váló – lebonyolítása, megszervezése.
- 	Belső, külső vizsgák megszervezése, feltételeinek megteremtése, lebonyolítása.
- 	A tanulók továbbtanulási irányainak információs rendszere, felvételik adminisztrá-ciója. 
- 	A pedagógiai műhely munkarendjének meghatározása.
- 	A pedagógiai továbbképzés szakmai megrendelése.
- 	A témahetek meghatározása, szakmai megvalósítása.
- 	Felkéri a nem patrónus szaktanárokat a kisiskolában való tanításra, rendszeres vagy eseti közreműködésre.
- 	A tanári, pedagógusi munka értékelése.
- 	Együttműködés a diákönkormányzattal.
- 	A kisiskola, vagyonvédelme, tisztántartása.


Szabályzat:
A szakmai műhely a pedagógiai programban önálló szakmai területként, tantárgyként meghatározott képzési feladatokat ellátó szervezeti egysége az iskolának. Önigazgató módon, hierarchiamentesen működik. Minden AKG-ban dolgozó tanár tagja valame-lyik szakmai műhelynek. A szakmai műhelyek szervezése a PT feladata. 
	Feladatai
- 	A helyi tantervek elkészítése, karbantartása, fejlesztése.
- 	A szakmai műhely tagjainak munkarendjét, feladatait a szakmai műhely közösen határozza meg. A kisiskolákkal történt megállapodás alapján.
- 	A tantárgyi követelmények meghatározása közzététele.
- 	A szakkabinetek működtetése, felszerelése, karbantartása.
- 	Szaktárgyi versenyek kiírása, felkészítése, lebonyolítása.
- 	Tankönyvek, ismerethordozók készítése, fejlesztése, választása, megrendelése.
- 	Módszertani fejlesztés, képzés, továbbképzés.
- 	Szaktanári szerződések előkészítése, új álláshelyek meghirdetése.
- 	Szakmai műhely vezetőjének, a tantárgyfelelősnek megválasztása, feladatainak meghatározása.
- 	Szaktanári helyettesítés biztosítása.
- 	Külső és belső vizsgák tartalmi előkészítése, a vizsgák lebonyolítása, dokumentá-ciója.
- 	Közös belső és külső ösztöndíjpályázatok, illetve az egyéni pályázatok szakmai minősítése, javaslattétel.
- 	Tananyagfejlesztés.
- 	A témaheteken való részvétel, illetve azok szakmai kontrollja.
- 	Szakmai ellenőrzés, hospitálás.
	A szakmai munkaközösségek nevelő-oktató munkájának szakmai segítéséről 
- 	A szakmai műhelyek, munkájuk támogatásához, maguk szervezhetik belső egyezte-téseiket, műhelyfoglalkozásaikat, továbbképzéseiket. Ezek mellett igénybe vehetik az iskolában működő „támogató hospitálást” is. A szakmai műhelyen belül nem megoldható, ill. nem megoldódó ügyek esetében a képzési igazgatóhelyettes és a pedagógiai vezető koordinál az érdemi megoldás eléréséig.


Téma:
Információs, egyeztető, véleményező, javaslattevő, döntéshozó fórumok

Szabályzat:
Iskolagyűlés
A tájékoztatás, az eseti nyilvánosság fóruma. Közvetlen, vagy sürgős tájékoztatási igény, vagy minden iskolapolgárt érintő konfliktus esetén, valamint az év végén szer-veződik meg. Az évi egy alkalmon kívül, akkor hívható össze, ha azt a nevelőtestület, a PT, vagy az iskolapolgárok legalább 10%-a kéri. Érdemi döntést nem hoz, de állás-foglalásai minden más intézményi szervezet számára iránymutatóak.


Szabályzat:
Nevelőtestületi értekezlet
	Az AKG legfelső döntéshozó, információs, koordinációs fóruma. A nevelőtestület jogo-sítványait az értekezleteken gyakorolja. A nevelőtestület egyszerű többséggel hozza döntéseit (személyi ügyekben titkosan). Az értekezletek nyilvánosak, de dönthet zárt ülésről is, az ülések előkészítése, vezetése a pedagógiai vezető feladata. Az értekez-leteken való részvétel az iskola minden pedagógusának munkajogi kötelessége. A távolmaradást, időben – indoklással együtt – az ügyvezetőnek jelezni kell. Az intéz-mény valamennyi kérdésében, szakterületén döntési jogosultsága van. Minden testü-leti, vezetői döntéssel szemben a nevelőtestülethez lehet fellebbezni. Határozatait nyilvánosságra kell hozni. Döntéseivel szemben az Iskolabírósághoz lehet fellebbezni. Az AKG stratégiai ügyeiben döntéseihez a fenntartó, azaz a Kuratórium jóváhagyását meg kell szerezni. A két testület egyet nem értése esetén közösen kiválasztott személy, vagy intézmény döntéseit el kell fogadni. Az értekezletet a tanév alatt hetente össze kell hívni. A heti rendszerességű üléseken a nevelőtestület megtárgyalja az aktuális operatív teendőket, meghallgatja az egyes területek felelőseinek, vagy egyes tagjainak tájékoztatóit. Rendszeresen szakmai vitákat tart, folyamatosan vizsgálja a pedagógiai program teljesülését, értékeli a tanulás- tanítás folyamatának állapotát. Az egyes területek (kisiskolák, szakmai műhelyek, felelősök) a nevelőtestület által meghatározott időben kötelesek beszámolni az általuk végzett munkáról. 
	Rendkívüli értekezletet a nevelőtestület bármely három tagja összehívhat. A nevelő-testületi értekezlet 51%-os jelenlét esetén határozatképes. Saját munkajogi ügyében, személyes fellebbezés esetén egy pedagógus is kezdeményezheti a rendkívüli érte-kezlet összehívását.


Szabályzat:
Kisiskola-konferencia
	Az eredeti személyközpontú, elvek hordozója; a gyerekközpontú alkotóműhely megje-lenési formája. Belsőleg nem strukturált. Nincs belső hierarchiája, nincsenek egyezte-tő fórumai. A kisiskola jogosítványait a konferencia gyakorolja. Feladata a pedagógiai, képzési folyamat tervezése, koordinálása, pedagógiai szakmai problémák megvitatá-sa. Az egyes gyerekekre vonatkozó feladatok egyeztetése. Működésének rendjét ma-ga határozza meg, s választja meg felelőseit, belső munkamegosztását. A konferencia döntéseit – a pedagógiai program keretei között – teljes érvénnyel a kisiskola minden szakmai kérdésében önállóan hozza. Döntéseit önmagára vonatkozóan teljes jogkör-rel, gazdasági ügyekben – szükségleteinek önálló meghatározásával, de a PT által kijelölt keretek között, a nevelőtestület által jóváhagyott költségvetési normákat betart-va hozza. A külvilág felé nincs önálló képviselete, de a gyerekek, szülők felé minden képviselettel felruházott és önálló döntési joggal rendelkezik. Döntéseivel szemben a nevelőtestülethez lehet fellebbezni. Döntéseit nyilvánosságra hozza, s szükség esetén egyezteti a többi kisiskolával, szakmai műhellyel. A kisiskola választott vezetője, tagja a PT-nek.


Szabályzat:
Szülői érdekképviselet
	Az AKG pedagógiai programjában foglalt elveknek megfelelően az iskola patrónusai napi kapcsolatban állnak a tanulók szüleivel. A személyes kapcsolattartáson kívül a működés szerves része, hogy:
-	az AKG Alapítvány Kuratóriumában részt vesznek a szülők képviselői,
-	az AKG legfelső fellebbviteli fórumán, az Iskolabíróságban is részt vesznek a szülők képviselői,
-	az AKG minden rendezvénye, tanítási órája nyilvános, s azokon minden AKG-s diák szülője részt vehet (sőt, kérjük is, hogy vegyenek részt),
-	az AKG biztosítja az összes szükséges feltételt, bármely szülői érdekképviseleti szerveződésnek.
	A kuratóriumi képviseleten, egyéni szülői részvételen túl a kisiskoláknak kezdemé-nyezniük kell a szülők szervezett részvételét is az AKG működésében. Az így megala-kult kisiskolai érdekképviseleteket össziskolai szervezetet is létrehozhatnak. Mind a kisiskolai, mind az AKG egészében működő szülői érdekképviselet működési rendjét maga határozza meg. Az iskola minden feltételt biztosít a szervezet működéséhez. Amennyiben a legitim szülői érdekképviselet nem ért egyet a nevelőtestület bármely döntésével, az egyeztetésig a véleményük az adott döntésre halasztó hatályú. Meg-egyezés hiányában szülői érdekképviseltet is megilleti az iskolabírósághoz való fel-lebbezés joga.


Szabályzat:
Szülői értekezlet
	A család felé az iskola a szülői értekezleteken, írásos értékelésekben, fogadó órákon, családlátogatásokon, egyéni beszélgetéseken keresztül gyakorolja a közoktatási tör-vényben rögzített tájékoztatási kötelezettségét. Az AKG pedagógiai programja ezen túl a szülői házat iskolahasználónak, önmagát – ebben az összefüggésben – szolgáltató-nak tekinti. A program fontos része a szülők közvetlen és személyes részvétele a pe-dagógiai folyamatban. A szülői értekezlet rendszeres, közös tájékoztató fórum, melyen a szülőket gyermekükkel kapcsolatos információkon túl, az AKG más információit is közöljük. Kisiskolai szülői értekezletet évente legalább három alkalommal, fészekalj szülői értekezletet megállapodás szerint, össziskolai szülői értekezletet rendkívüli al-kalmakkor tartunk. A szülői értekezlet két kérdésben döntéshozó fórum. A kisiskolák szülői értekezletei választják az évfolyam kurátorát és iskolabírósági tagját.


Szabályzat:
Diákönkormányzat
	A diákönkormányzat jogi státusát a közoktatási törvény tartalmazza. Az AKG pedagó-giai programja a személyességre építve a tanulói részvételt hétköznapi ténynek tekinti, s nem tulajdonít jelentőséget a jogi szerveződésnek, ennek ellenére az döntésjogi rendszerben rögzíteni kell. Minden kisiskolának kötelessége kezdeményezni a diákön-kormányzat létrejöttét, s amennyiben létrejön legitim diákönkormányzat a kisiskola kötelessége minden feltételt megteremteni működéséhez. A diákönkormányzat maga határozza meg működési rendjét, kompetenciahatárait. A kisiskolák diákönkormányza-tai össziskolai diákképviseletet hozhatnak létre, melyhez az AKG minden feltételt köte-les megteremteni. Tanulói felkérésre a nevelőtestület biztosít a diákönkormányzat mű-ködését segítő tanárt. Az iskolai diákönkormányzat maga határozza meg működési rendjét, kompetenciáit. A nevelőtestületi döntésekkel kapcsolatos eltérő diákönkormányzati vélemény az egyeztetésig, illetve az Iskolabírósági döntésig, ha-lasztó hatályú. 
	A diákönkormányzaton kívül az iskola sajátos működési rendjének megfelelően egyéb képviseleti formák és fórumok is rendelkezésére állnak a tanulóknak:
-	A kisiskolák tanulói képviselőt küldhetnek a nevelőtestületi értekezletre.
-	Az AKG diákjai két képviselőt delegálhatnak az AKG Alapítvány Kuratóriumá-ba.
-	A tanulók joga a szaktanárok és a patrónusok írásos minősítése, értékelése.
-	A tanulóknak joguk van a különböző szakanyagok, tananyagok, taneszközök és az értékelési rendszer minősítéséhez.
-	A tanulókat megilleti a képviseleti jog az Iskolabíróságban.


Szabályzat:
Iskolabíróság
	Az igazságszolgáltatás legfelső döntéshozó szerve az AKG-ban az Iskolabíróság. Döntéseinek egyetlen korlátja a kuratóriumi vétó. Ebben az esetben közösen válasz-tott, külső természetes, vagy jogi személy döntése a végleges döntés. Az iskolabíró-ság tagjai a kisiskolák diákjai által választott egy–egy diákbíró, a kisiskolai szülői érte-kezlet által választott egy–egy szülőbíró, az iskola dolgozói által választott hét pedagó-gus, valamint a Kuratórium nem pedagógus, nem szülő és nem diák tagjai. Az Iskola-bíróság tagjait arra az időre választják, ameddig az illetőnek az AKG-val jogviszonya van, de legfeljebb hét évre. Az Iskolabíróság vezetője a pedagógiai vezető, aki azon-ban nem rendelkezik bírói jogosítványokkal. Feladata az Iskolabíróság működési fel-tételeinek megteremtése, az adott ügyben bíráskodó négy bíró kiválasztása. Az Isko-labírósághoz bármelyik iskolapolgár, vagy intézményi szervezet fordulhat, aki bármely ügyben – pedagógiai, képzési, munkavállalói, gazdasági stb. – az érvényes nevelőtes-tületi döntést megváltoztatni kívánja. A beadványt benyújtónak, illetve az ellenérdekű feleknek joguk van a kiválasztott bírákkal szemben kifogással élni, s új bírákat kérni a megválasztott bírók közül. Az adott ügyben a négytagú bíróság elnököt választ, aki az eljárást végigviszi. Az elnöknek a döntéskor – szavazategyenlőség esetén – minősített szavazata van. Az Iskolabíróság ügyrendjét, szabályzatait maga határozza meg.


Szabályzat:
A Pedagógiai Tanács
	vezetője: a pedagógiai vezető 
	tagjai:
		az ügyvezető
		a képzésvezető	
		az alapítványi irodavezető 
		a gazdasági vezető
		a kisiskolák vezetői
		a tagozatvezető
		
	Feladatai :
	Operatív döntés-előkészítő testület, az iskola mindennapi ügyeiben, hatásköre kiterjed a nevelőtestületi jogkör minden területére. Tájékoztatási kötelezettsége van az iskola teljes nyilvánossága előtt. Ülései nyilvánosak, de szükség esetén zárt ülést rendelhet el kiemelt feladata a szakmai, pedagógiai koordináció. Nem veheti át a nevelőtestületi jogosítványokat, minden önálló terület képviselője beszámolási kötelezettséggel tarto-zik a PT-nek. A Pedagógiai Tanács egyben a vezetők és a szervezetei egységek kö-zötti kapcsolattartás elsődleges fóruma.


Szabályzat:
Munkavállalói Egyeztető Fórumok
	Szakszervezet törvény szerint, munkavállalói kezdeményezésre jöhet létre az AKG-ban.
	Technikai értekezlet
	A nem pedagógus dolgozók évente legalább három alkalommal összehívott egyeztető fóruma. Vezetője a gazdasági vezető.


Téma:
Személyes felelősséghez kötött feladatok - pedagógiai vezető

Szabályzat:
Az iskola nevelőtestülete által évente titkosan megválasztott szakmai vezető. A vele kapcsolatos munkáltatói jogokat az alapítvány Kuratóriuma gyakorolja, a nevelőtestü-let egyetértésével.
Feladatai :

1.	Az iskola igazgatója, feladatait az igazgatóra vonatkozó törvényi előírá-sok alapján végzi 
2.	Az iskola jogszerű működéséért felelős
3.	A pedagógiai program összeállítója, megvalósításának őre 
4.	A vezetőkkel kapcsolatos munkáltatói jogok (Az ügyvezető és a képzési vezető kinevezése és leváltása tantestületi jogkör) gyakorlása
5.	Az iskola képviselete
6.	A kisiskolák pedagógia programjának jóváhagyása
7.	A PT irányítója
8.	Vezeti a nevelőtestületi értekezleteket, a feladatok tematizálása, az egyes témák előkészítése
9.	Az Alapító Okirat és a Működési Engedély változásainak intézése
10.	Az iskolai hagyományok megszervezésének ellenőrzése, feladatok kije-lölése
11.	A pedagógiai munka koordinációja, pedagógiai problémák program sze-rinti kezelése, szakmai tanácsadás
12.	Pedagógiai szupervízió
13.	„Első és utolsó szóló”
14.	Kisiskolai szakmai tanácsadás, a kisiskolák pedagógiai munkájának el-lenőrzése
15.	Patrónusi képzés szervezője, vezetője
16.	A tanárfelvételkor egyetértési joga van
17.	Az új tanárok beilleszkedésének elősegítése, támogatása (az érintett szakmai műhely és a képzési vezető közreműködésével)
18.	A tantestületen belüli konfliktusok, tanári problémák kezelése
19.	A tanári bérezési, érdekeltségi rendszer kidolgozásáért, a személyi bérek meghatározásáért felelős
20.	A patrónusok, szaktanárok értékeléséből következő feladatok meghatá-rozása. 
21.	Az egész iskolát érintő önálló területek személyi feltételeinek biztosítása (pl. pszichológus, könyvtár stb. )
22.	A patrónusi feladatok meghatározása, a patrónusi kinevezéseknél egye-tértési joga van
23.	Az iskolabíróság elnöke- bírókijelölési joga van
24.	A tantestületi döntések előkészítése, 
25.	Hosszú távú munkaerő utánpótlási terv koordinálása, 
26.	A tanári belső továbbképzések megszervezése


Téma:
Személyes felelősséghez kötött feladatok - ügyvezető

Szabályzat:
Az iskola igazgatóhelyettese, munkáját az igazgató irányításával végzi, a vele kapcso-latos munkáltatói jogokat az igazgató gyakorolja, de kinevezése, vagy leváltása a ne-velőtestület jogosítványa (nevelőtestület évente titkosan választja). A PT tagja.
	Feladatai:
1.	Az iskola operatív ügyeinek irányítója, koordinátora
2.	A pedagógiai- képzési feladatok és az iskolai információs rendszer fel-tételeinek megteremtéséért, a működés zavartalanságáért létrejött terü-letek felelős vezetője 
3.	A tanügy-igazgatási feladatok irányítója, ellenőre, az iskola jogszerű és szakszerű tanügy-igazgatási feladatellátásáért felelős
4.	Az iskolatitkárság felelős vezetője 
5.	Irattár, pontos, naprakész információs és dokumentumrend feltételeinek biztosítása, teljesülésének ellenőrzése
6.	Napi postabontás felügyelete, feladategyeztetés a titkársággal, az akg@akg.hu kezelése, az irodai iktatás és a nyilvántartások felügyelete
7.	A gazdasági iroda munkájának ellenőrzése
8.	Az iskola jogszerű működésének napi szervezője
9.	A tanügyi, és az iskolai szabályzatok létrehozásnak, jogszerűségének, felülvizsgálatának felelőse (kiemelten az SZMSZ, IMIP)
10.	Törvények, jogszabályok követése, a belőlük következő iskolai feladatok meghatározása, megvalósításának ellenőrzése
11.	Éves munkaterv, diáknaptár létrehozása, felelős kiadója
12.	A országos mérések, vizsgák, az érettségi megszervezésének ellenőre
13.	A kisiskolai tantárgyfelosztások, órarend koordinátora
14.	Az iskolai éves munkarend kialakítása
15.	A szakmai fejlesztési programok egyéni feladataival kapcsolatos szer-ződések megkötése, az azokban foglalt feladatok formai ellenőrzése.
16.	belső nyilvánosság biztosítása: határozatok, jegyzőkönyvek tárának ke-zelése
17.	Határidős jelentések, statisztikák elkészítése, ill. elkészítésének ellenőr-zése, legitimálása
18.	A KIR-STAT adatbázis naprakészen tartásának felügyelete
19.	Az elektronikus és hagyományos naplók, törzskönyvek beszámolók el-lenőrzése
20.	a továbbképzési költségvetés jóváhagyásának előkészítése.
21.	A tantestületi döntések, határozatok nyilvántartása, a határozatok vég-rehajtásának teljesülésének formai ellenőrzése
22.	Az iskolai tankönyv, taneszközlista összeállítása 
23.	Országos tanulmányi és más versenyek előkészítése, szervezése
24.	Külső ellenőrzések anyagainak előkészítése, kapcsolattartás, hiányos-ságok, jegyzőkönyv, intézkedési terv
25.	Pályázatfigyelés, 
26.	Tanárértékelés előkészítése, megszervezése, lebonyolítása, összegzé-se


Téma:
Személyes felelősséghez kötött feladatok - képzési vezető

Szabályzat:
Az iskola igazgatóhelyettese, munkáját az igazgató irányításával végzi, a vele kapcsolatos munkáltatói jogokat az igazgató gyakorolja, de kinevezése, vagy leváltása a nevelőtestület jo-gosítványa (nevelőtestület évente titkosan választja.) A PT tagja.
1.	Az iskola képzési rendje megvalósulásának felelős koordinátora
2.	Felelős a képzések tartalmáért
3.	Minden szakmai műhellyel egyezteti az aktuális tanterveket, és a terve-zett tantervi változtatásokat
4.	A szakmai műhelyek közti tartalmi kapcsolat kialakítása és koordinálása
5.	A szakmai műhelyek tevékenységének folyamatos kontrollálása; a külső és belső értékelések, visszajelzések alapján a szükséges tartalmi vál-toztatások koordinálása
6.	A szakmai műhelyi szakmai fejlesztések koordinátora, ellenőre
7.	A tantárgyfelelősök (szakmai műhely-vezetők) egyeztető fórumának ve-zetője
8.	A követelmények közzétételének ellenőre,
9.	A házi és házon kívüli tanulmányi versenyek, pályázatok egyeztetése a szakmai műhelyekkel, a házi versenyek szervezésének felelőse
10.	A szakmai műhelyekben kimunkált tehetséggondozás és a felzárkózta-tás programjának ellenőrzése, összehangolása
11.	Az AKG minőségi képzésének felelőse
12.	A használt, és a tervezett taneszközök használatának egyeztetése a szakmai műhelyekkel
13.	A belső (szakmai) továbbképzések és alkotó műhelyek működésének elősegítése, kezdeményezése
14.	Az új képzési irányok, tagozatok tanterveinek képzései programjának összehangolása, dokumentálása, a visszajelzések beépülésének bizto-sítása
15.	A különböző tevékenységformák, tantárgyak felügyelete, koordinációja.
16.	A szakmai fejlesztési programok egyéni feladataival kapcsolatos szer-ződések, ösztöndíjszerződések megkötése, az azokban foglalt feladatok formai ellenőrzése.
17.	A „kinti” szakmai kísérletek, eredmények nyomon követése, esetleges adaptációjuk koordinálása
18.	A szakképzés tartalmi koordinálása
19.	Felelős a tantervek megalkotásáért és használatáért
20.	A szakoktatásban résztvevő szaktanárok, oktatók munkájának vélemé-nyezése
21.	A szakmai fejlesztés irányainak meghatározása, az új képzési irányok kialakítása
22.	A művészeti koncepció megvalósulásának folyamatosa vizsgálata, eset-leges korrekciója
23.	A szaktárgyak közötti kommunikáció elősegítése, a megvalósulás nyo-mon követése
24.	A szaktárgyak közötti elvi együttműködési lehetőségek keresése, kiak-názása
25.	Az eszközök tárolásának, kiadásának, használatának „távoli” felügyele-te, az eszközhasználat rendjének kialakíttatása.
26.	Az eszközbeszerzés koordinálása.
27.	A szakképzés honlapjának elkészíttetése, anyagainak megíratása. 
28.	Az ötéves ill. hétéves képzés „kerettanterveinek” megalkotá-sa/alkottatása, adaptálása, innováció.
29.	A felsőbb évfolyamok közismereti tárgyainak szervezése, összehango-lása.
30.	A különböző alternatív programok bevezetésének koordinátora
31.	Az országos mérések, vizsgák, érettségik eredményeinek elemzése
32.	Tanárértékelések szakmai értékelése (az egyéni, munkaközösségi megbeszélések)
33.	Tantárgyfelosztások elkészülésének felelőse (a diáknaptárhoz továbbí-tása az ügyvezető számára)

A szakképzés az AKG-n belül önálló kisiskolai jogokkal rendelkezik, a kisiskolai ön-igazgatás nélkül. Az AKG-ban szakmát adó szakképzési feladatokat a párhuzamos képzésben és az érettségi utáni önálló kurzus keretében adunk. A tagozatvezető fela-datai a kisiskola illetve a kisiskola vezető feladataival egyeznek meg, azzal a különb-séggel, hogy tevékenysége nem egy évfolyam, hanem a teljes ötosztályos képzés és a szakképzés zavartalan, hatékony működéséért felelős. Ennek megfelelően a fela-datköre a tanulófelvételtől a tanulók kibocsátásáig a képzés teljes életének szervezé-sét, és ellenőrzését átfogja.
A tagozatvezető és a  képzésért felelős igazgatóhelyettes  közötti munkamegosztás, felelősségi és hatáskörök meghatározása, rendszeres felülvizsgálata a pedagógiai vezetővel egyeztetve a képzésért felelős igazgatóhelyettes feladata.


Téma:
Személyes felelősséghez kötött feladatok - tagozatvezető

Szabályzat:
A tagozatvezető a képzésért felelős igazgatóhelyettes irányításával szervezi és vezeti az ötosz-tályos gimnáziumot, az ötosztályos művészeti képzést és a teljes szakképzést. A vele kapcsola-tos munkáltatói jogokat a képzésért felelős igazgatóhelyettes gyakorolja. Szakmai-, pedagógiai ügyekben egyeztet a képzésért felelős igazgatóhelyettessel és a pedagógiai vezetővel. A PT tagja

Feladatai :
1.	A különböző OKJ szerinti szakképzési irányok tartalmi, jogi legitimációja
2.	A szakképzési tanterv, taneszközlista, a tanulók tankönyvi ellátása
3.	Az egyes irányok vezetőinek kijelölése, velük kapcsolatos munkáltatói jogok gyakorlása
4.	A szakképzés tárgyi és személyi feltételeinek megteremtése
5.	A szakmai eszközök, berendezések beszerzésének koordinálása
6.	A szakmai fejlesztés irányainak meghatározása, az új képzési irányok kialakítása
7.	A művészeti koncepció megvalósulásának folyamatosa vizsgálata, eset-leges korrekciója
8.	A szakképzés önálló költségvetésének összeállítása, döntéselőkészítés
9.	A különböző kurzusok meghirdetése, a tanulókkal kötött szerződések megkötése
10.	Az órarend, tantárgyfelosztás munkarend összeállítása (szakképzés, öt-osztályos képzés)
11.	A szakmai tanárokkal szerződéskötés
12.	Az OKJ vizsgák szervezése 
13.	A szakképzésben részt vevő tanárok, oktatók munkájának véleménye-zése
14.	A patrónusi megbeszélések vezetése, az ötosztályos képzés évfolyama-inak egységes működtetése
15.	A képzés működésének állandó felügyelete (eszközök, anyagok, órák megtartása, szakmai munka színvonala)
16.	Tandíjak, ösztöndíjak megállapítása a szakképzésben
17.	A házi gyakorló helyek kialakítása, működési feltételeinek létrehozása
18.	Külső kapcsolattartás (gyakorlati helyek, intézmények)
19.	Témahetek koordinálása
20.	A tanulókkal kapcsolatos osztályfőnöki feladatok ellátása (tanulói jogvi-szony, problémakezelés, a „tanulói út” szervezése stb.)
21.	Kapcsolattartás a szülői házzal
22.	A szülői befizetések egyeztetése a gazdasági irodával
23.	A szakmai vizsgák tartalmi, jogi előkészítése, lebonyolítása
24.	Művésztelepek rendszerének kiépítése és állandó kapcsolattartás
25.	Művésztelepek szakmai programjának összeállítása egyeztetve a szak-tanárokkal
26.	A szaktárgyak közötti kommunikáció elősegítése, a megvalósulás nyo-mon követése
27.	A szaktárgyak közötti elvi együttműködési lehetőségek keresése, kiak-názása
28.	A szakképzés honlapjának naprakészségéért felelős
29.	A tanulói nyilvántartással, adminisztrációval, statisztikákkal kapcsolatos tevékenységek intézése a titkársággal.
30.	Szórólapok, hirdetési anyagok készítése az Alapítványi Irodavezetővel együtt
31.	Egyéb, előre nem látható szakmai feladatok


Téma:
Személyes felelősséghez kötött feladatok - házmester

Szabályzat:
A „házmesteri” rendszer
A házmester az AKG mindennapi működésének zavartalansága érdekében az iskola egy-egy területének felelősei közül (ügyvezető, tagozatvezető vezető, pedagógiai ve-zető) napi beosztással kijelölt felelős döntéshozó személy. Igazgatói jogkörrel jogosult és köteles eljárni bármilyen rendkívüli esemény, váratlan feladat, kisiskolai kompeten-ciákat meghaladó probléma megoldásában, iskolai feladat ellátásában. Utasításait az iskola minden dolgozója köteles végrehajtani – jogszerűségéért, szakszerűségéért a későbbiekben az adott területért felelős testületnek, személynek köteles beszámolni, döntéseiért felelősséget vállalni. A „házmesteri” beosztást egész évre a nevelőtestület hagyja jóvá és hozza nyilvánosságra.


Téma:
Személyes felelősséghez kötött feladatok - kisiskola-vezető

Szabályzat:
Kisiskola-vezetői feladatok
Állandó, napi szintű évfolyam-vezetési feladatok
•	A patrónusi értekezlet tervezése és vezetése.
•	Nyitások, délutáni ügyelet szervezése.
•	A napi- és éves munkarendben bekövetkező változások, ütközések megoldása (helyettesítések szervezése, tanórák cseréje).
•	A szaktanárokkal való (nem csibe szintű) egyeztetés tanulói eredményekről, tanulói viselkedésről; a tananyaggal, a szaktanári módszerekkel kapcsolatos egyeztetések (pl. patrónusi, tanulói, szülői visszajelzésekre). A tanulmányi eredmények begyűjtése, visszaosztása a patrónusoknak.
•	A patrónusi döntésekkel kapcsolatban a kisiskola vezetőhöz lehet fellebbezni.
•	A tanulmányi, viselkedési problémákkal rendelkező tanulók „követése”, informá-ciógyűjtés, folyamatos egyeztetés a patrónussal, a családdal (lehetőségekről, szankciókról).
•	Szülői szerződések előkészítésében együttműködés az alapítványi irodával, befi-zetések nyomon követése, kapcsolat és egyeztetés a gazdasági irodával és a csa-ládokkal.
•	Egyéb befizetések összegyűjtésének szervezése.
•	Kapcsolattartás az évfolyam diákjainak családjaival, tájékoztatás a programokról, elvárásokról, lehetőségekről.
•	A szülők részére a kisiskola-vezető a patrónust követő „felsőbb szint” a probléma-megoldás hierarchiájában. 
•	A kisiskola, mint önálló költséghely költségeinek tervezése, kiadások jóváhagyása, ellenőrzése.
•	A kisiskola környezetének, berendezéseinek, tanítási segédeszközeinek felügyele-te; beszerzés, pótlás, díszítés, javíttatás.
•	Szaktanári és egyéb feladatvégzésekhez kapcsolódó eseti munkadíjak igazolása.
•	A kisiskolához kötődő költségek igazolása, döntés a kifizethetőségről, számlák összegyűjtése, igazoltatása, a pénzösszegek, előlegek felvétele, ezekkel elszámo-lás.
•	Tanóra-látogatások megszervezése, egyeztetése.
•	Az évfolyam eseményeinek dokumentálása, segítség az események megjeleníté-séhez az iskola weblapján.
•	A 7.–8. évfolyamon a tanulószoba megszervezése, a napló vezetése.
•	A beírási naplók átnézése, aláírása.
Tanévhez kötődő állandó feladatok
•	Az éves munkarend és a napirend tanév előtti tervezése, egyeztetések.
•	A szociális igények felmérése, ösztöndíjkérelemről tájékoztatja az Ösztöndíjbizott-ságot.
•	Kisiskolai összesítések készítése.
•	Tankönyvlista, felszereléslista összeállítása.
•	Témahetek tervezése, megvalósítása, beszámoló készítése vagy a készítés meg-szervezése.
•	A tanulók egészségügyi vizsgálatának szervezése (szülői tájékoztatás, csoport- és időpont-egyeztetések, a megjelenés ellenőrzése, a hiányzások pótoltatása).
•	A tanárértékelés évfolyamhoz kötődő feladatainak szervezése (csoportalkotások, egyeztetések, pótlások). A tanárértékelés kiértékelésének vezetése.
•	Iskolai eseményeken való részvétel: információ átadása, a megjelenés ellenőrzé-se, az évfolyamhoz kötődő feladatok elvégzésének megszervezése.
•	Szülők tájékoztatása a nyári táborokról, sítáborról, egyéb választható iskolai ren-dezvényekről.
•	Az évfolyam iskolai feladatainak szervezése (pl. karácsony, felvételi, Mikulás, AKG születésnap).
•	Évfolyamprogramok előkészítése, szervezése.
•	Szülői értekezletek és fogadóórák szervezése (helyszín és technikai feltételek biz-tosítása, tematizálás, napirend).
Az évfolyamhoz kötődő egyszeri és ad-hoc jellegű feladatok
•	A tanulói felvételi eljárás szervezése és lebonyolítása.
•	Várólista kezelése és egyéni felvételik szervezése.
•	Részvétel a tanárfelvétel, patrónusfelvétel eljárásaiban.
•	A tanulói tantárgyválasztások évfolyamszintű szervezése (alkotókörök, 11.-es, 12.-es választások, stb.).
•	Kompetenciamérés szervezése.
•	Érettségi szervezése.
•	A felsőoktatási felvételivel kapcsolatos jogszabálykövetés, a tanulói és szülői tájé-kozottság biztosítása.
•	Statisztikák, kimutatások készítése, adatgyűjtések az évfolyamról (csoportok ösz-szegzése, KIR-STAT adatok, felvételi eredményesség adatgyűjtése, tanév végi pontszámok és helyezések).
•	A bizonyítványok és anyakönyvek kitöltéséhez kapcsolódó adminisztratív és elle-nőrzési feladatok.
•	Gondoskodás az évfolyam-képviselő (diák és szülő) megválasztásáról.
•	Egyéb alkalmi feladatok (pl. az évfolyam bemutatása a nevelőtestületi értekezle-ten).
Nem évfolyamhoz kapcsolódó feladatok
•	Részvétel a Pedagógiai Tanács (PT) ülésein.
•	Iskolai szintű döntés-előkészítésben való részvétel (a döntés-előkészítés segítése szakanyagok írásával, írások véleményezésével).
•	Az iskolai költségvetés nyomon követése, költségek, kiadások, bevételek racionali-zálásában való együttműködés.
•	Feladatok meghatározása, pontosítása, például a kisiskola-vezetői feladatok ösz-szegyűjtése.


Téma:
Személyes felelősséghez kötött feladatok - patrónus

Szabályzat:
A patrónus általános feladatai
1.	A patrónus munkáját a kisiskolai pedagógusközösség tagjaként, a többi patrónus-sal, más szaktanárokkal összehangolva közösen velük egyeztetve végzi. Az AKG pedagógiai programjának egyik kulcseleme, hogy az iskola lemondott a jogi, in-tézményi eszközökről a gyerekek képzése, nevelése során. Az intézményi eszkö-zök helyére a személyesség, az érdekeltség, az érdeklődés került. A pedagógiai funkciók megjelenítője, az iskolai értékek feladatok közvetítője a patrónus. A szülők a tanulók számára a patrónus tehát „maga az iskola”.
2.	A patrónus feladata, hogy minél előbb (legfeljebb az első félév alatt), minél alapo-sabban ismerje meg a tanuló személyiségjegyeit, életét, szociális körülményeit, a család anyagi, kulturális viszonyait, a tanuló adottságait, érdeklődési körét, motivá-ciós bázisát.
3.	A patrónus közös megbeszélések, egyéni tapasztalatok alapján a szülőkkel egyez-tetve személyre szóló hosszú távú fejlesztési programot alakít ki, melyet – az új in-formációk alapján – folyamatosan korrigál. Az egyéni fejlesztési program igazodik a tanuló életkori sajátosságaihoz, adottságaihoz, körülményeihez. Figyelembe veszi a kisiskolai szaktanárok véleményét, a gyerek változásait. Tartalmazza a tanuló hatékony tanulása, sikeres iskolai élete, s az élet egyéb területein való boldogulása érdekében elvégzendő feladatokat, a direkt és indirekt pedagógiai eljárásokat, teendőket. 
4.	A patrónus kiemelt feladata, közvetlen – tevékenységekben és verbálisan megjele-níthető – és a közvetett érték- és normaközvetítés, az életkorhoz igazodó mentálhi-giénés, önismereti és kommunikációs fejlesztés egyaránt. Kiemelt feladata továbbá a tanuló pályaválasztásának kialakítása, segítése, az ehhez szükséges képessé-gek fejlesztésének tudatosítása, a reális énkép, a racionális jövőkép megfogalma-zása. 
5.	A patrónus személyes ráhatással, egyéni és közös beszélgetésekkel, egyéni és közösségi programokkal, rendszeres kapcsolattartással – mind a szaktanárokkal, mind a szülőkkel –, folyamatos ellenőrzéssel, rendszeres írásbeli és szóbeli értéke-léssel, direkt és indirekt pedagógiai eszközökkel törekszik a gyerekeket a számuk-ra leginkább megfelelő úton tartani. Élet és munkarendjüket, szabály és normatu-datukat, tanulásukat segíteni, alakítani.
6.	A patrónus képviseli az iskolában a tanulókat. Képviseli érdekeiket, közvetíti – ha szükséges – problémáikat. 
7.	Egy patrónustanárhoz tartozó 8–15 gyerek, egy „fészekaljat” alkot. A fészekalj nem feltétlenül közösség, mert minden tanulónak külön patrónusa a patronáló tanár. Az évek alatt kell, hogy legyenek közös programjaik, közös vállalásaik, feladataik, de a fészekalj nem tanulmányi, képzési egység, nem közös feladatra szerveződött. 
8.	A patrónus a tanuló minden iskolai döntésében részt vesz. Nélküle a tanulót érintő lényeges ügyekben nem lehet dönteni.
A patrónus feladatai
1.	A patrónus heti rendszerességű (legalább egy alkalom hetente) „csibefoglalko-záson” találkozik közösen patronáltjaival. A csibefoglalkozás minimális időtarta-ma heti egy epochális hosszúságú tanítási óra. .A csibefoglalkozások tematikáját, módszertani ajánlásait a kisiskola patrónusai közösen fogalmazzák meg a hét il-letve öt évre szóló közös program, éves munkatervének keretei között. A kisiskola programjának alapját az AKG pedagógiai programja határozza meg. A patrónus a fészekalj beszélgetéseken tájékoztatja a tanulókat az iskolai élet információiról, a következő időszak feladatairól is. A patrónusi foglalkozásokról naplót vezet (digitális napló, saját feljegyzések).
2.	A patrónus hetente legalább egyszer alkalmat biztosít a gyerekek számára be-szélgetésre, négyszemközt is és az egész fészekaljjal közösen is, függően a be-szélgetés témájától. 
3.	Az iskolai házirend hiányában a kisiskolák patrónusai közösen alakítják ki az egyes életkorokra, gyerekekre vonatkozó eljárási szabályokat, normákat. Az egyeztetett feladatokat a kisiskola valamennyi patrónusának el kell látnia. Ezeket a szülőkkel, tanulókkal ismertetni kell. 
4.	Egyéni fejlesztési program keretében kialakítja az egyéni foglalkozás módját, s ezt a tanulóval – életkorához igazodó formában – megbeszéli. A patrónus az adott keretek között a szabály és normatudat kialakulása és érvényesítése érdekében – függően a tanuló életkorától, adottságaitól, motivációjától, körülményeitől – egyéni eljárásokkal, személyes eszközöket alakít ki, és azt a tanulóval megállapodás napi együttműködés keretei között betartatja, a hétköznapok során ellenőrzi. 
5.	A patrónus jogosult és kötelezett a tanuló minden iskolai ügyében eljárni, pl. ju-talmazni, fegyelmezni stb. Rendkívüli esetekben (pl. kiemelkedő eredmények, ju-talmazás, büntetés, a megállapodásoktól a tanuló érdekében való eltérés stb.) köteles a kisiskola vezetőjével, szükség esetén a többi patrónussal, szaktanárok-kal, szülőkkel, általánosan az adott ügyben érdekeltekkel egyeztetni.
6.	A patrónus tartja a kapcsolatot a szülőkkel. Tájékoztatja őket a tanuló iskolai munkájáról, pedagógiai, képzési ügyekről éppúgy, mint anyagi kérdésekről, vagy más programokról. A rendszeresen tájékoztatás kötelezettsége azt jelenti, hogy a szülőket a tanuló iskolai életéről, előmeneteléről, legalább havonta egyszer érte-síti, s félévente legalább kétszer személyes megbeszélést is folytat, s minden lé-nyeges kérdésben egyeztet velük.
7.	A patrónus ellátja csibéivel kapcsolatban a gyermekvédelmi feladatokat. Szükség esetén egyeztet az iskolai pszichológussal és a pedagógiai vezetővel. 
8.	A kisiskola patrónusai közösen végzik a munkájukat. Kéthetente, – a nem patró-nus szaktanárok meghívásával – egyeztetik a kisiskola feladatait, megbeszélik a következő időszak munkáját, közösen értékelik az előző időszakot, legalább havi rendszerességgel megbeszélik az egyes tanulókkal kapcsolatos teendőket. A megbeszéléseken rendszeresen értékelik a tanulók munkáját, haladását, egyez-tetve a szaktanárokkal, tájékoztatva a gyerekeket, szüleiket. 
9.	A patrónus tartja a kapcsolatot a szaktanárokkal, segíti őket, hogy a gyerekek adottságaiknak leginkább megfelelő terhelést kapják, tájékozódik a tanulók tan-tárgyi előmeneteléről, órai munkájáról.
10.	A patrónus évente írásban értékeli a tanulók fejlődését, munkáját, s javaslatot tesz feladatokra a további időszakra. Ezt az értékelést a tanulóval egyezteti, s megismerteti a szülőkkel, más szaktanárokkal. Az értékelésből származó felada-tokat rövidebb hosszabb távra megtervezi, s az érintettekkel egyezteti. 
11.	A patrónus rendszeresen tájékozódik a tanuló iskolai életéről, előmeneteléről, órai, otthoni munkájáról, dolgozat és beszámoló eredményeiről, iskolán kívüli el-foglaltságairól. A tanuló éves munka- és órarendjét, a patrónussal közösen, vele egyetértésben állíthatja csak össze. A 12.–13. évfolyamon a tanuló órarendjét, vá-lasztott programjait, a szülők, a patrónus és a tanuló közösen állítja össze. A végső döntés – egyeztetés után – a tanulóé.
12.	A patrónusnak tudnia kell, hogy iskolaidőben hol tartózkodik a tanuló, ellenőrzi a hiányzásait, nyilvántartja azokat. Információ hiányában azonnal tájékoztatja a szülőket, illetve tájékoztatást kér tőlük. Az ellenőrzés eredményét (igazolás) a di-gitális naplóban rögzíti.
13.	A patrónus részt vesz a tanuló iskolai döntéseiben, ellenőrzi azok teljesülését, nyilvántartja előrehaladását programjait, tanácsaival segíti döntéseit.
14.	A patrónus döntései a tanulóra vonatkozóan kötelező jellegűek. (De velük kap-csolatban a tanuló fellebbezhet a kisiskolai nevelőközösséghez, a pedagógiai vezetőhöz, valamint az Iskolabírósághoz.)
15.	A patrónus a gyerekek egyetértésével és együttműködésével csibeprogramokat szervez. A gyerekek életkorának, szükségleteinek megfelelő közösségi rendez-vényeket készít elő, bonyolít le. Ezek anyagi, szervezési feltételeit – az iskola költségevetésének keretei között – biztosítja. Amennyiben a programot a tanulók szervezik az előkészítést, a feltételeket ellenőrzi, illetve részt vesz a csibeprog-ramokon.
16.	A patrónusi munka része az egyéni és csibefoglalkozásokon túlmenően a kisis-kolai programok szervezése, lebonyolítása – a többi patrónussal közösen – az azokon való részvétel, illetve a tanulói részvétel biztosítása. 
17.	A patrónus csibéjével közösen az éves beosztás alapján kisiskolai ügyeletet is ellát. Az ügyeleti idő alatt a kisiskola rendje, tisztasága, az adott időben rendezett közös programok szervezése, előkészítése a patrónus felelőssége.
18.	A patrónusok feladata továbbá az össziskolai programok, hagyományok kisisko-lára háruló részének előkészítése, lebonyolítása az azokon való részvétel.
19.	A patrónus jogosult, illetve kötelezett a tanulóra vonatkozó minden hivatalos in-tézményi, szakmai, pedagógiai, döntésben részt venni, a velük kapcsolatos pe-dagógiai, szakmai, adminisztrációs feladatokat ellátni. Így pl. kiemelten a tovább-tanulás, pályaválasztás, érettségi, nyelvvizsga, más külső tanfolyamok, vizsgák, OKTV, helyi tanulmányi versenyek, külföldi utak, programok. 
20.	A tanulóval kapcsolatos külső megkeresések, döntések iskolai információhordo-zói, döntéshozói a patrónusok.
21.	A patrónusnak figyelemmel kell kísérnie a tanuló hivatalos nyilvántartásával, ta-nulói jogviszonyával kapcsolatos feladatokat (gazdasági ügyek, adminisztráció, diákigazolvány, biztosítás stb.).
22.	Az anyakönyvi törzslap vezetése, a bizonyítvány kiállítása a patrónus feladata.
23.	A patrónus részt vesz a tanulók felvételijében, annak előkésztésében és lebonyo-lításában. Az egyik szóbeli bizottság vezetőjeként döntéshozó felvételi ügyekben. 
24.	 A patrónus részt vesz a kéthetente tartott összpatrónusi értekezleten, mely a teljes patrónusi közösség informális és pedagógiai egyeztető fóruma.
A patrónus jogai 
1.	A patrónus a kisiskolai nevelőközösség tagja – ebben a minőségében megilletik mindazok a jogok, amik a kisiskola döntési kompetenciájába tartoznak.
2.	A patrónus jogosult a kisiskola vezetőjének választására, s e minőségében a kis-iskola vezetőjének választható.
3.	Módja van az őt választó gyerekek közül a többi patrónus egyetértésével azokat választani, akik fejlesztésében, iskolai életében érdemben képes eljárni.
4.	A patrónus joga van az eljárási rendben rögzített módon a tanulók patrónusváltá-sát kezdeményezni.
5.	A patrónus jogosult patronáltjait érintő minden iskolai döntésben részt venni.
6.	A patrónus jogosult munkájához az AKG infrastruktúráját igénybe venni.
7.	Szakmai feladatának elvégzéséhez szakmai továbbképzésen vehet részt.
Eljárási, munkajogi kérdések
1.	A patrónusi feladatokra az AKG határozott időre ad megbízást. Ez az idő általában hét illetve öt év, ettől eltérni patrónusváltás, helyettesítés esetén lehet. Mivel a pat-rónusi munka az AKG pedagógiai programjának része, ezért a feladat – pedagógiai vezetői felkérés esetén – az AKG-ban tanító tanárok számára munkaköri köteles-ség.
2.	A patrónusi munkáért javadalmazás jár. Az alapfeladatokért 5 óra/hét (2 óra „Csi-be”+ 3 óra a tanulók egyéni „kezeléséért”). A témahetekért heti 5 órára jutó bér illeti meg. 
3.	A patrónusi munkával járó költségeket az AKG megtéríti (színház, mozijegy, kirán-dulás, stb.).
4.	A patrónusok önként jelentkezés és felkérés alapján kerülnek kinevezésre. A pe-dagógiai vezető megbízza a tantestület egy tagját (mb. kisiskolavezető), aki jogo-sult kinevezni – a pedagógiai vezető egyetértésével – az évfolyam további négy–öt patrónusát.
5.	A patrónusi munkára legalább fél évvel az évfolyam kezdése előtt köt szerződést az iskola. Az előkészületekre, felvételi lebonyolítására, a patrónussal előszerző-dést köt az iskola.
6.	A patrónust a gyerekek az első év során – általában a nyitótábor alatt – a teljes kép-zési időszakra választják. Patrónusváltást a kisiskola vezetője, a patrónus, a szülő, a tanuló egyaránt kezdeményezheti. E rendkívüli esetben a váltáshoz, mind a pat-rónus, mind a szülő, mind a tanuló, mind a fogadó patrónus egyetértése szükséges. Ugyancsak meg kell szerezni a tanuló eredeti és fogadó csibéjének egyetértését.
7.	A patrónus munkáját a kisiskola nevelőközössége minősíti, a vele kapcsolatos munkáltatói jogokat a kisiskola vezetője gyakorolja.
8.	Amennyiben egy tanuló évet ismétel az iskolában (pontszám minimum el nem éré-se, betegség, külföldi tanulmányok stb.) a két kisiskola nevelőtestülete közösen dönt – a szülő és a tanuló meghallgatásával – a patrónusváltásról, vagy az eredeti patrónus további munkájáról.
9.	Egy patrónus tartós távolléte, munkaviszonya megszűnése esetén a képzési idő-szak közben új patrónus váltja fel. Megbízásához kisiskolai nevelőtestületi döntés, pedagógiai vezetői egyetértés szükséges. A patrónusváltáskor az új patrónus ki-nevezéséhez, meg kell hallgatni a tanulók, a szülők véleményét.


Téma:
Személyes felelősséghez kötött feladatok - szaktanár

Szabályzat:
A szaktanári munkaköri leírást a közoktatási és a Munka Törvénykönyvének keretei között, azoknak alárendelten alakítottuk ki. Az abban foglaltak értelemszerűen minden szaktanárra az AKG-ban is érvényesek.
Szaktanár az AKG-ban minden olyan munkavállaló, vagy polgárjogi szerződéses jog-viszonyban álló természetes személy, aki legalább hetente egy tanítási órát tart egy egész tanéven át, vagy ezzel legalább egyenértékű rendszeres elfoglaltságot vállal.   
1.	Az AKG-ban minden szaktanár a pedagógiai programban foglalt elveknek és gya-korlati előírásoknak megfelelően végzi munkáját. 
2.	A szaktanárok a többi szaktanárral, patrónussal közösen végzik munkájukat, s a többiekkel egyeztetett módon, de önállóan szakmai és személyes meggyőződésük alapján tervezik meg és végzik munkájukat, döntenek az eseti teendőkről a felada-tok elvégzése során.
3.	Az AKG-ban a szaktanár kiemelt feladata úgy tanítani tanítványait, hogy az adott szakterületen minden biztosítva legyen a tanulók fejlődéhez, motivációjuk megte-remtéséhez, fenntartásához, s minden egyes tanuló számára külön-külön a szemé-lyiségfejlődéshez, a lehető legjobb tanulmányi szint eléréséhez.
4.	Kinevezett tanárt munkájáért javadalmazás illeti meg az alábbiak szerint:
•	A bér meghatározása függ az adott évben a szaktanár által vállalt, illetve a neki jutó feladatoktól. Ezért az AKG-ban a kinevezett tanárok bére is évente a fela-datoktól függően változik (nőhet, csökkenhet). A bér független a szaktanár be-sorolásától (korától, végzettségétől). Az AKG-ban egységes alapú bérezési rendszer van, melynek alapját a nevelőtestület határozza meg. De nem lehet kevesebb, mint a közalkalmazotti besorolás rá vonatkozó kategóriájának mini-muma (részfoglalkozás esetén annak arányos része).
•	A bér megállapítása, a szaktanár órarendileg tervezett óráinak alapján történik, az adott évben közösen megállapodott óradíjak szerint. A kinevezett tanárok havi bére az egy évre összesen kiszámított és egy hétre átlagosan vetített óra-szám négyszerese. 
•	A szerződéses szaktanárok ugyanazt az óradíjat kapják megtartott óráik alap-ján, az adott terület vezetőjének utólagos igazolását követően. 
•	A témahetek előkészítéséért, azokon való részvételért külön díjazás illeti meg a szaktanárokat. A témahetek csökkentik az éves rendszeres tanítási órák szá-mát, így azok nem számítanak a díjazott óraszámokba.
•	Az AKG-ban a nevelőtestület által megállapított és a kuratórium által jóváha-gyott egyéb szolgáltatások (pl. étkezési támogatás, továbbképzési támogatás, könyvvásárlási támogatás, szociális juttatások, munkavállalói kölcsön, stb.) minden szaktanárt azonos módon illetnek meg, s a róluk szóló döntési rendet a nevelőtestület állapítja meg. 
5.	A szaktanárnak joga van 
•	arra, hogy a nevelőtestület, illetve az intézmény egésze védje és biztosítsa személyiségi jogait, szakmai szabadságát. Konfliktusok esetén lojálisan járjon el az őt érintő problémák megoldásában;
•	heti öt órát meghaladó éves tanítási óraszám felett minden kinevezett tanári jo-gosítványt gyakorolni (amennyiben korábban is kinevezett tanár volt), ez alatti óraszám esetén eseti munkaszerződés, illetve polgárjogi szerződés alapján végzi a szaktanár a munkáját (a szaktanárnak joga van heti öt óra felett is, az eseti jogviszonyhoz kötni a szerződést);
•	bármely kérdésben szakmai műhelyi előterjesztést tenni, korábbi döntések fe-lülvizsgálatára javaslatot tenni. Kisebbségi véleményét jogosult a nevelőtestület elé terjeszteni döntések felülvizsgálatát a nevelőtestülettől kérni;
•	az AKG életének minden területén, minden kérdésben véleményt nyilvánítani, előterjesztést tenni, valamennyi – nem mást érintő személyes – ügyben informá-cióhoz jutni, döntésben részt venni;
•	az AKG Alapítvány tudományos kutatási ösztöndíjpályázatán részt venni (a ku-tatási feladatokra vonatkozó feladatokat az ösztöndíjszerződés tartalmazza, s nem érinti a nevelő-oktató munka díjazását);
•	saját tantárgyat, tevékenységformát meghirdetni, pontos tantervvel, követel-mény leírással, időponttal. Amennyiben tantárgyát legalább nyolc tanuló vá-lasztja (érettségi, felvételi tárgy esetén öt tanuló) az adott programot tanítani;
•	a programban megadott óraszám mellett egész éves kurzust tartani, az adott tevékenységhez szükséges eszközöket használni (tanterem, taneszköz, infor-mációhordozó);
•	a tanításhoz szükséges közös és egyéni taneszközöket meghatározni a szak-mai műhellyel és a kisiskolával egyeztetve;
•	az iskola eszközeit, szolgáltatásait – szükség esetén az iskolai munka zavarása nélkül, otthoni munkára is – használni (az eszközök elvitele az ügyvezető enge-délyével, és szállítólevél kiállítása után lehetséges);
•	a jogszabályokban meghatározott előírások figyelembevételével a tanítási órák-ra és egyéb iskolai foglalkozásokra az általa készített és használt pedagógiai eszközöket bevinni
•	belső és külső szaktanári továbbképzéseken részt venni, a továbbképzés a szaktanár iskolai munkáját érintő következményeit a szakmai műhellyel együtt meg kell szervezni. A továbbképzések költségeinek 80%-át az iskola viseli, er-ről a döntést a szakmai műhelyvezető hozza. A költségtérítés megtagadása esetén a szaktanárnak joga van nevelőtestületi felülbírálást kérni;
•	évente a záró értekezleten szakmai műhelyvezetőt, ügyvezető igazgatót, peda-gógiai vezetőt választani.
6.	A szaktanár köteles a pedagógiai programban foglalt feladatokat ellátni, a tanítási órákon és azon túl is. A szaktanár köteles: 
•	mindent megtenni – kompetenciahatárai között – a tanulók emberi és tanulmányi fejlődéséért, amit az adott feladat keretei között szakmailag és emberileg elvár-ható;
•	az AKG pedagógiai programjában foglaltak szerint olyan változatos, az adott tanulócsoport szintjéhez, életkori sajátosságaihoz igazodó (pl. interaktív, koope-ratív) tanítási módszereket alkalmazni, amelyek alkalmasak az igényes, színvo-nalas szakmai munka keretei között a tanulás örömét, tanítási órák jó hangulatát is biztosítani;
•	a tanulók adottságainak, felkészültségének megfelelő haladási ütemmel a taní-tani, figyelembe véve a tanulók életkori sajátosságait;
•	tanítványai saját céljainak, s egyéb elfoglaltságainak ismeretében meghatározni az egyes tanulók feladatait, a szükséges haladási ütemét (ezért is szükséges a folyamatos együttműködés a többi szaktanárral és a tanuló patrónusával);
•	a szakmai műhely és a saját maga által meghirdetett tantárgyi programban fog-laltakat teljesíteni, a követelményeket betartani, betartatni;
•	együttműködni a szakmai műhellyel a tanítandó tananyag tartalmát, a követen-dő módszereket illetően, tapasztalatátadással segíteni a többi kollégát, illetve átvenni tőlük szakmai tapasztalataikat;
•	együttműködni tanítványai patrónusaival, tájékoztatni őket a tanulókról kialakí-tott véleményéről, egyeztetni a szükséges teendőkről;
•	figyelemmel kísérni a tanulók haladási ütemét, eredményeit, s egyéni haladási ütemre lehetőséget biztosítani;
•	figyelemmel kísérni a tanulók személyiségfejlődését, s az adott keretek között segíteni tanítványait, véleményével, feladatokkal, segítséggel (a szaktanár vé-leménye sem formájában, sem tartalmában, nem sértheti a tanuló személyiség-jogait)
•	a tanulók munkáját rendszeresen ellenőrizni, szóban és írásban értékelni
•	az adott tevékenységforma általános és speciális, valamint egyéni szaktanári követelményeit a szakmai műhellyel egyeztetve – kurzus elején írásban közzé-tenni;
•	a tanuló haladását, érdemjegyeit, eredményeit, hiányosságait, feladatait nyíl-vántartani, s ezeket a tanulóval, szüleivel, a patrónussal ismertetni;
•	témakörönként lezáró – írásbeli, vagy szóbeli – összegző feladatokat adni;
•	a tanulók füzeteit, egyéb írásos munkáit ellenőrizni;
•	az írásbeli számonkérés eredményét – két héten belül – szóban és írásban is-mertetni;
•	a tanuló önhibáján kívüli elmaradása esetén pótlási lehetőséget adni;
•	önálló feladatokat adni, és azok elvégzését ellenőrizni;
•	megfelelő számú alkalmat biztosítani az írásbeli, szóbeli megnyilvánulásra, s ezeket nyilvánosan értékelni;
•	évente a tanuló teljesítményét osztályzatokkal is értékelni (12.–13. évfolyamon félévente);
•	a tanulók eredményeiről, haladási üteméről rendszeresen – legalább havonta – tájékoztatni a tanuló patrónusát;
•	minden rendkívüli eseményt a tanuló patrónusával azonnal közölni (pl. hirtelen teljesítményromlás, vagy javulás, értékzavar, normaproblémák, hiányzás, mun-kamegtagadás, kiugró teljesítmény, versenyeredmény stb.);
•	mind a tanuló, mind a szülők, mind a patrónus megkeresésére minden általa nyilvántartott, ismert információt közölni;
•	az éves vizsgákon, projektvizsgákon, az érettségi vizsgákon részt venni, azok lebonyolítását, követelményeit év elején közzétenni;
•	az egyes tanulók számára az egyéni haladási ütemhez szükséges feladatokat kidolgozni, értékelni;
•	félévente írásban – az adott kisiskolában megállapodott formában – részletesen értékelni a tanulók munkáját, s ezt két nappal a közzététel előtt a patrónusnak átadni;
•	félévente legalább egyszer szóban is tájékoztatni a szülőket a tanuló munkájá-ról, előrehaladásáról szükséges további feladatairól. 
7.	A szaktanár további feladatai
•	A szakmai műhely valamennyi feladatának ellátásáért a szakmai műhely egé-sze egyetemlegesen felel, melyben a szaktanár konkrét feladatait a szakmai műhely közösen határozza meg. A szaktanár részt vesz a szakmai műhely szakmai munkájában, a közösen hozott határozatokat betartja.
•	A kinevezett szaktanár részt vesz az iskolai rendezvényeken; felkérésre - külön díjazás nélkül - a szervezésben, és a lebonyolításban is. 
•	Kinevezett tanárként részt vesz valamennyi nevelőtestületi, szakmai műhelyi, kisiskolai megbeszélésen, munkarendi okok miatt távolléte esetén megállapo-dik az érintett testület vezetőjével, s utólag tájékozódik a testületi döntésekről, napirendekről. Távolléte esetén is köteles a rá vonatkozó döntéseket betartani. 
•	Évente közzéteszi az általa meghirdetett kurzusok részletes programját, idő-pontját, követelményeit.
•	Az éves munka- és órarendben foglaltaknak megfelelően tartja meg foglalkozá-sait.
•	A foglalkozásokat az órarendben meghatározott időpontok szerint pontosan kezdi és fejezi be. 
•	A szaktanár szakmai műhely tagjaként részt vesz az adott szakmai műhely szakmai tanterveinek létrehozásában, karbantartásában. A közös döntéseket köteles betartani. 
•	Részt vesz a kisiskolai szakmai megbeszéléséken, amikor az egyes tanulók, vagy tanulócsoportok munkáját értékelik és elemzi a kisiskolai patrónusi közös-ség.
•	A szaktanár szükség esetén kötelezhető egy adott tanítási feladat elvégzésére, akkor is, ha azt nem kívánja vállalni, de az adott keretek között alkalmas a fela-dat elvégzésére és más iskolai feladatát nem akadályozza.
•	A szakmai műhelyvezető felkérésére helyettesíti távollévő kollégáját. Egy heti óraszámon belül díjazás nélkül, egy héten túli helyettesítés esetén az érintett kollégával egyeztetett díjazással. 
•	Az éves munkarendben egyeztetett módon, szakmai műhelyi döntés alapján, részt vállal a szakmai műhely közös munkájában; a folyamatos működéshez szükséges szakfeladatot díjazás nélkül, a fejlesztési feladatokat külön szerző-désben foglalt díjazás mellett látja el.
•	Vállalja, hogy órái nyitottak, s az óra zavarása nélkül azokat bárki meglátogat-hatja.
•	Előrelátható távolléte esetén megszervezi szakszerű helyettesítését, és az ez-zel kapcsolatos anyagi terheket viseli, illetve külön megállapodás alapján szakmai műhelyi keretek között megoldja.
•	Betegsége esetén azonnal tájékoztatja a szakmai műhelyvezetőt, s az érintett kisiskola vezetőjét. 
•	Szerződéses szaktanárként is köteles a szakmai műhelyi és – a tanítványait érintő – kisiskolai megbeszéléseken részt venni.
8.	A szaktanár munkájáról tanítványai nyilvánosan egyénileg és közösségi formában jogosultak véleményt formálni, illetve közvetlenül, vagy patrónusainkon keresztül változtatást kérni.
9.	A szaktanár munkáját együttműködésük során, rendszeresen értékeli a szakmai műhely, az általa tanított évfolyam kisiskolai patrónusai, illetve saját vagy szakmai műhelyi vagy kisiskolai felkérésre a pedagógiai vezető. Az értékelésből következő feladatok meghatározása bármely véleményt nyilvánító esetén a szaktanárral kö-zösen történik. A szaktanár munkáját értékelőnek joga van – a szaktanárral egyez-tetve – a továbbképzést javasolni, és szükség esetén a szaktanárt továbbképzésre kötelezni. Vitatott értékelés illetve feladat-meghatározás esetén a szaktanár a ne-velőtestülethez fordulhat felülbírálatért.
10.	A nevelőtestület a szaktanár kérésére – minősített többséggel – a munkaköri leírás egyes pontja alól felmentést adhat.


Téma:
A pedagógiai munka belső ellenőrzésének rendje

Szabályzat:
A pedagógiai munka belső ellenőrzésének rendje az AKG szervezetei rendjéből kö-vetkezik, és az egyes feladatkörök meghatározásánál konkretizálódik. Az AKG egé-szének pedagógiai folyamataiért, és annak ellenőrzéseiért a pedagógiai vezető fele-lős. Az éves munka eredményeinek összegzését, a pedagógiai folyamatokban terve-zett és történt változásokat a pedagógiai vezető terjeszti a Kuratórium elé.
A tanulók iskola-egészségügyi ellátásának biztosítása
A tanulók rendszeres egészségügyi felügyeletét és ellátását a törvénynek megfelelően az iskola pedagógiai vezetője szerződéskötéssel biztosítja. Az épületben külön orvosi szoba áll a vizsgálatok rendelkezésére, ahol az iskolaorvos és a védőnő ellátja a tanu-lókkal kapcsolatos iskola-egészségügyi feladatokat.
A fogorvosi ellenőrzést és -ellátást a kerületi gyermekfogászat végzi évente egyszer. 
A szűrővizsgálatokra a tanulókat az évfolyam patrónusai kísérik.


Szabályzat:
Nyitva tartás, a vezetők intézményben tartózkodása
Az iskola egész napos nyitva tartással üzemel. A nyitvatartási idő alatt – 8 órától 16 óráig – az iskolavezetés egy tagjának („házmester”) az iskolában kell tartózkodnia. A benntartózkodás heti rendjét, az ügyeletes vezetőbeosztást ki kell függeszteni a titkár-ságon. Ezen időpontokon kívül az intézmény rendjéért a szervezett foglalkozást tartó pedagógus a felelős. Egyéb időpontokban portaszolgálat üzemel.
 
A termek, létesítmények használati rendje
Az iskola létesítményeit, termeit, udvarát stb. reggel 6.30-tól a tanítási idő végéig az ok-tatási programnak megfelelően látogathatják a diákok. Ettől eltérő a könyvtár, a számí-tógépek terme, az alkotókörök termei, a tornaterem és a laborok rendje. Ezek működését és nyitva tartását saját szabályzatuk rögzíti. A szervezett foglalkozásokon a tanulókért a foglalkozást tartó, illetve az azt felügyelő pedagógus(ok) felel(nek). A foglalkozásokon kívül a kisiskolák maguk alakítják ki a felügyelet rendjét. A nem szabályozott helyzetekben a „házmester” jogosult eljárni.
Rendezvények esetén a rendezvényekre vonatkozó eseti szabályozás lép életbe.
Az iskola létesítményeit, termeit olyan szervezetek, személyek, akik nem az iskola pol-gárai, csak az ügyvezető vagy az iskolamenedzser jóváhagyásával, előre egyeztetett feltételekkel használhatják.
Reklámtevékenységet az intézményben csak a hatályos jogszabályok szerint lehet foly-tatni, az ügyvezető, távollétében a „házmester” engedélyével.

A Vezető helyettesítése
1.	A pedagógiai vezetőt távollétében, illetve akadályoztatása esetén az azonnali dön-tést igénylő valamennyi ügyben az ügyvezető, kettejük távollétében az ügyeletes („házmester”) helyettesíti.
2.	Legalább három hétig tartó távolléte esetén a helyettesítés kiterjed a teljes intéz-ményvezetői jogkörre, a feladatot az ügyvezető látja el.

Postabontás, levelek, iratok kezelési rendje
1.	Az iskolához érkező postát, csomagot, egyéb küldeményeket a titkárság veszi át, bontja fel, válogatja, és szükség esetén iktatja.
2.	Az ügyvezető intézkedik az ügyiratok elintézéséről.
3.	Az ügyiratot, ha arra külön rendelkezés nincs, két példányban kell elkészíteni. A má-sodik példány az irattárba kerül.
4.	Az ügyiratot postakönyvvel kell továbbítani.
5.	A postát az iskolatitkár naponta indítja.

Az iskolába való belépés és bent tartózkodás rendje, a vendégfogadás
1.	Az iskolába érkező vendégeket tanítási napokon 7.30 és 17.00 között a portás jelzé-se után az iskolatitkárság fogadja. Ezen kívüli időpontokban a portaszolgálat segíti az érkezőket, hogy megtalálják a keresett iskolapolgárokat.
2.	Vendégek felelős iskolapolgári kísérettel, vagy a „házmester” tudtával tartózkodhat-nak az iskola területén.
3.	Diákokat – kivételes esetektől eltekintve – csak a tanítási órákon kívül lehet látogatni. Ilyen esetekben is csak az iskolatitkárság intézkedhet a tanuló lehívása, értesítése ügyében.
4.	Politikai párt vagy párthoz kötődő szervezet nem működhet az intézményben, illetve ilyen jellegű rendezvényt sem lehet tartani az intézményben. 
5.	Az iskolában bármilyen külső szóróanyag, reklám kihelyezése az ügyvezető engedélye alapján történik.


Szabályzat:
Helyettesítések
A hiányzó tanárok helyettesítését lehetőség szerint szakmai műhelyeken belül, szaksze-rűen kell megoldani. Előre tudható hiányzások esetében, ha ez mégsem lehetséges, akkor óracserével, vagy más szakos tanár felkérésével szükséges helyettesíteni. Alkal-manként a kisiskolai patrónusi gárda felügyelete mellett a tanulók számára más módon is megszervezhető a helyettesítés (könyvtári óra, számítógépes teremben tartott óra, filmvetítés). A helyettesítés megszervezése és a „házmester” tájékoztatása a szakmai műhely vezetőjének kötelessége. A helyettesítés megszervezése, illetve a róla szóló tájékoztatás a szakmai műhely vezetőjének távollétében a szakmai műhely megbízott tagjának, ha erre nem került sor, akkor a „házmester” felelőssége.

Az értékelési rendszer 
Az értékelési rendszerről pedagógiai programból, egy adott tárgy, adott évben érvénye-sülő értékelési rendjéről legkésőbb a tanév első napján tájékoztatást kapnak az iskola-polgárok a kisiskola vezetőktől, a patrónusoktól, szaktanároktól. Az évente megjelenő AKG diáknaptár részletesen tartalmazza az értékelés rendjét.
Az ünnepélyek, hagyományos rendezvények
1.	A nemzeti és iskolai ünnepek megünneplése iskolai, évfolyam és csibe szinten tör-ténik. Az évfolyam ünnepségeinek felelőse a kisiskola vezetője, az iskolai ünnepsé-geké a tanév kezdetekor kerül meghatározásra.  
2.	Az iskolai hagyományokat a kisiskolák szervezik az egész iskola számára.
a.	A 7. és a 9. évfolyam beiskolázó, patrónusválasztó nyitótáborát a 10. évfo-lyam
b.	A Mikulást, Adventi vásárt a 8. évfolyam
c.	A karácsonyi ünnepséget a 7. évfolyam
d.	Az AKG születésnapját a 11. évfolyam. 
e.	A Tavaszi Fesztivált a 9. évfolyam 
f.	A szalagavató bált és a ballagást a 12. évfolyam
3.	 Az iskola egyéb rendezvényeit (Őszi Fesztivál, Zenei Fesztivál stb.) az arra önként vállalkozó tanárok és diákok szervezik. A rendezvényeken a felügyeletet a nevelő-testület tagjai látják el.
Ünnepségek:  	október 23-ai ünnepség
február 1. AKG születésnap, új iskolapolgárok avatása
március 15-ei ünnepség
tanévzáró ünnepség
szalagavató bál és ünnepség
ballagás
		
	Megemlékezések:	október 6.
				január 21. (Magyar Kultúra Napja) 
				április 11. (Magyar Költészet Napja)
április 22. (A Föld Napja – a Tavaszi Fesztiválhoz kap-csolódóan sportnappal együtt)
				aktuális évfordulókról történő megemlékezés

Rendezvények:	augusztus: nyitótáborok
november Őszi Fesztivál
				december 6. Mikulás
december első szombat: Adventi vásár, szülői tájékoz-tató
Karácsony: csibe, évfolyam, iskolai ünnepség, Kará-csonyi koncert
február: sí tábor
				április: Tavaszi Fesztivál
					május: a Színház ünnepe
					július-augusztus: nyári táborok


Szabályzat:
A tanulóbalesetek megelőzése, védő-óvó előírások
1.	A tanulókkal a tanév első tanítási hetében ismertetni kell a tűz- és balesetvédelmi szabályokat.
2.	A tanítási idő alatt a 7–8. évfolyamos tanulók csak patrónusi engedéllyel hagyhatják el az épület területét. 
3.	Az iskola épületét, felszerelését minden tanulónak óvni kell. Az okozott kárért a jog-szabályokban és az iskolai működési rendben meghatározott anyagi felelősséggel tartozik a kárt okozó diák. A kár rendezése a szülőt, illetve a gondviselőt terheli.
4.	Mindenkinek kötelessége a másik testi- és lelki épségére vigyázni.
5.	A szaktanárok felelőssége a foglalkozások olyan megszervezése, vezetése, hogy a baleset lehetősége a lehető legjobban kizárható legyen. Szintén feladatuk, hogy az elvégzendő feladat jellegéből fakadó veszélyekre (pl. testnevelés órák, laborfoglal-kozások) a diákok figyelmét felhívják, az elhárítás módszereit elsajátíttassák. 
6.	Az iskola egészének balesetmentes működéséért a pedagógiai vezető felelős.
7.	Amennyiben a tanítási időben, az iskolában egészségügyi problémája merül fel egy tanulónak, vagy baleset történik, a szaktanár értesíti a Titkárságot, a tanuló kisiskolá-jának vezetőjét, patrónusát, a „házmestert” és a tanuló szüleit. 

Rendkívüli esemény az iskolában
Amennyiben olyan rendkívüli esemény (pl. bombariadó, csőtörés, tűz, stb.) történik, amely veszélyeztetheti az iskolapolgárokat, a veszély tudomásra jutását és vészjelzővel történt riasztást követően az épület teljes kiürítését azonnal el kell végezni, és értesíteni a megfelelő hatóságokat. A rendkívüli eseményről jegyzőkönyvet kell felvenni. Ennek felelőse az ügyvezető. 
A tanév elején a tanulókkal meg kell ismertetni a rájuk vonatkozó menekülési tervet. Ennek útvonalát az iskolai dokumentumokban fel kell tüntetni. A tanév folyamán egy gyakorlatot kell tartani.
Az érettségi és szakmai képesítő vizsgák esetén biztosítani kell az alternatív helyszínt, lehetőleg a környék iskoláinak egyikében.

Tanórán kívüli foglalkozások
Tanórán kívüli, de kötelező foglalkozásnak számít a hetedik évfolyamon az alkotóház, a nyolcadik és a kilencedik évfolyamon az alkotókör. A felsőbb évfolyamosok számára ezek önként választható foglalkozások.
Amennyiben legalább nyolc diák szeretne valamivel foglalkozni a tanítási időn kívül, az iskola ezt a foglalkozást – az ésszerűség határain belül – megszervezi.
A szakkörök indításához tanár, a nevelőtestület által elfogadott program és foglalkozási cím szükséges. Az ide tartozó tevékenységeket a szakmai munkacsoportokkal és a pe-dagógiai vezetővel az alkotóköri szakmai műhely vezetője koordinálja. Igény esetén indulhatnak tíz főnél kisebb létszámmal más tanfolyamok is (pl. fizetős nyelvtanfolyam-ok), ezekről a nevelőtestület egyszerű többséggel dönt.


Szabályzat:
A mindennapos testedzés 
Az iskola biztosítja a mindennapi testedzés tárgyi és személyi feltételeit. A tornaterem minden tanítási napon a tanulók rendelkezésére áll 17.30-ig. A kötelező testnevelés órákon kívül szakosztályokban – a tanítási idő előtt és után – sportolhatnak a tanulók az érdeklődési körüknek megfelelően. Arra is van mód, hogy az alkalmi sportolás mellett diákok csoportjai rendszeresen, önállóan vagy felkért óraadó vezetésével sportolhassa-nak az általuk megpályázott időszakokban. 
A gyógytestnevelés az iskolai testi nevelés és fejlesztés egyik formája. 
Gyógytestnevelési órára való beosztást orvosi ajánlás, illetve beutalás alapján kap a tanuló, akinek ezek után megjelenése és aktív részvétele kötelezővé válik. A gyógytest-nevelésre való beosztással egyidejűleg a tanuló felmentést kaphat az iskolai testneve-lés órákon való részvétel alól. Az iskolavezetés mindennapos testedzéssel kapcsolatos jogosítványait a testnevelés szakmai műhely vezetője gyakorolja.


Szabályzat:
A tanulót megillető díjazás

Amennyiben a  tanuló iskolai tevékenysége során olyan értéket állít elő, melyet az iskola értékesít és ezzel haszonra tesz szert, ezt a hasznot a tanulóval fele-fele arányban kell megosztani. Ugyanez a szabály érvényes – a Ptk-ban foglalt szabályozás kiegészítése-ként - a Ptk. szerinti szellemi alkotások értékesítése esetén is. 

Képviselet, kapcsolattartás

Az iskola képviseletére elsősorban az igazgató (pedagógiai vezető) jogosult. Akadályo-zatása esetén a témának megfelelően bíz meg valakit maga helyett. Ennek hiányában a vezetők közti helyettesítési rend a mérvadó. Szakmai kérdésekben az egyes területek iskolai felelősei jogosultak a képviseletre.
Általános kapcsolattartó az alapítványi irodavezető.

A tanulóval szemben lefolytatásra kerülő fegyelmi eljárás részletes szabályai

A tanuló vétkes kötelességszegése esetén a Nemzeti köznevelésről szóló törvény meg-felelő szakaszai az iskola speciális működési rendje szerint kerülnek alkalmazásra (Kis-iskola, Iskolabíróság igénybe vétele).

Az elektronikus úton előállított, hitelesített és tárolt dokumentumok kezelési rendje

Az iskola az oktatási ágazat irányítási rendszerével a Közoktatási Információs Rendsze-ren (KIR) keresztül elektronikusan előállított, hitelesített és tárolt dokumentumrendszert alkalma a 229/2012. (VIII.28.) Kormányrendelet előírásainak megfelelően.
A rendszerben alkalmazott fokozott biztonságú elektronikus aláírást általánosan az in-tézmény pedagógiai vezetője (igazgató) és igazgatóhelyettese (általánosan az ügyveze-tő), az ezzel a feladattal megbízott informatikus alkalmazhatja. A szakmai vizsgákkal kapcsolatban az igazgató (pedagógiai vezető), az igazgatóhelyettes (képzési vezető) és a tagozatvezető jogosult a dokumentumok hitelesítésére. Az elektronikus rendszer használata mellett ki kell nyomtatni és az irattárban kell elhelyezni az alábbi dokumen-tumok papír alapú másolatát:
 - elektronikus napló

Az elektronikus úton előállított és kinyomtatott dokumentumokat az intézmény pecsétjé-vel és az intézményvezető aláírásával hitelesített formában kell tárolni. A tárolás az is-kolatitkár feladata, módja az iskolában szokásos iktatott irattári anyagok kezelésével egyezik meg.
Az egyéb elektronikusan megküldött adatok írásbeli tárolása, hitelesítése nem szüksé-ges. A dokumentumokat a KIR rendszerében, továbbá az iskola titkársági számítógépén egy külön e célra létrehozott mappában kell tárolni. A mappához való hozzáférésre az intézményvezető által felhatalmazott
személyek jogosultak.


Téma:
Az AKG Szervezeti és Működési Szabályzatának nyilvánossága

Szabályzat:
-	A nevelőtestület jóváhagyta az AKG Szervezeti és Működési Szabályzatának mó-dosításait és kiegészítéseit.
-	Az AKG Alapítvány Kuratóriuma az AKG SzMSz-ét 2013. március -én elfogadta.
-	Módosítani a nevelőtestület döntését követően az AKG Alapítvány Kuratóriumának van joga. 

Az SZMSZ-t mindenki számára elérhetővé kell tenni. Egy példány a Titkárságon, egy példány a pedagógiai vezetőnél található. Az SZMSZ teljes szövegét és mellékleteit az iskola honlapjára (www.akg.hu) fel kell tenni.

Budapest, 2013. március 04.



Horn György
pedagógiai vezetője

	dr. Vekerdy Tamás
kuratóriumi elnök	

a nevelőtestület képviselője


# Ebihal

Leírás:
TARTALOMJEGYZÉK	
Jogi státusunk
Az AKG az MKM iskolája
Az AKG  fenntartói jogainak egy részét az AKG Alapítvány gyakorolja
Az AKG  működésének általános jellemzői
Az AKG a pedagógusok iskolája
Az AKG a megrendelők iskolája
Az AKG  pedagógiai alapelvei
Az AKG jelenelvű iskola
Az AKG szabad iskola
Az AKG személyközpontú iskola
Az AKG alternatív iskola
A pedagógiai folyamat jellemzői
A működés középpontjában az egyes gyerek áll
Szuverenitás és közösséghez tartozás
Életkori sajátosságokhoz igazodó pedagógiai gyakorlat (egy iskolában két iskola)
Az AKG hét önálló kisiskolából áll
Az élet- és munkarendről
A képzési folyamat jellemzői
A képzés általános jellemzői
Az alsó középfokú szakaszról:
A felső középfokú szakaszról
A szakképző szakaszról (13-14. évfolyam)
Személyes motiváció, egységes értékelési rendszer
Tantárgyi keretek
Órakeretek
Alsó középfokon (7 - 10. évf.)
Felső középfokon ( 11-12. évf.)
Tanulói órakeretek
A tankönyvek, taneszközök kiválasztásának elvei, az eljárás rendje
A szülői házzal való kapcsolattartásról
A tanulói jogviszony létrejöttének  feltételeiről
A 7-12. évfolyamra való jelentkezés és a felvételi eljárás szabályai
A 11. évfolyamra való jelentkezés és a felvételi eljárás szabályai
A 13. évfolyamra való jelentkezés és a felvételi eljárás szabályai
A tanulói részvétel az AKG döntésjogi rendszerében
Tanulói jogosultságok, kötelességek
Diákönkormányzat
Iskolabíróság
Az AKG működésének tárgyi feltételeiről*
Gazdasági finanszírozási kérdésekrő*
Az AKG döntési rendjének leírása*
(A *-gal jelzett fejezetek a közoktatási törvény alapján nem részei a pedagógiai programnak, tájékoztatás céljából kerültek a programhoz.)


Leírás:
Az AKG harmadik pedagógia programját tartja a kezében. Az elsőt 1988/89-ben írtuk,  a másodikat 1995-ben tettük közzé. Míg a második program létrehozását külső jogi valamint belső szakmai okok tették szükségessé, addig a jelenlegi módosításnak kizárólag a közoktatási törvény, a tartalmi szabályozás átalakulása volt az indoka. Az AKG igazodni kénytelen a - többek között általa is kiváltott - változásokhoz. 
Az első program eredményeinek és a második program tapasztalatainak birtokában igyekeztünk átalakítani, a mai viszonyoknak megfeleltetni programunkat, megőrizve minden lényeges elemet.
Az alábbiakban néhány fontos okot kiemelve jelezzük, mi tette szükségessé egy mindössze  tíz éves iskola programjának átdolgozását:
•	Az AKG volt az első hazai alapítványi iskola, az első alternatív iskola. Ezért szervezése, programjának kialakítása még alapvetően más jogi, politikai közegben történt.
•	Akkor  sok olyan szakmai kompromisszumot kellett kötnünk,  melyekre talán ma már nem lenne szükség.
•	Az eredeti pedagógiai program is tartalmazta a hatéves gimnáziumi célt, de ezt az akkori viszonyok nem tették lehetővé. Már akkor elhatároztuk, hogy az első végző évfolyam után (1995) hatéves gimnáziumot hozunk létre.
•	Az eredeti képzési program több olyan - főleg szakképzési -  elképzelést tartalmazott, melyre a valóságban nem tartottak igényt sem az iskolahasználók, sem a tágabb környezet.
•	Sok olyan része volt a programnak, amit ma már - szakmai tapasztalatok birtokában - másképpen gondolunk. S eddig is másképpen csináltunk. Az ilyen - már a gyakorlatban működő , de az első programban nem szereplő - részeit gyakorlatunknak szeretnénk egy koherens program részévé tenni.
•	Egyszerűen okosabbak, tapasztaltabbak lettünk. A kezdetekkor is mindent tudtunk arról, hogy milyen iskolát akarunk. De keveset arról, addig hogyan jutunk el. Ma már - mikor túl vagyunk a „hőskoron" -  felnőtt az AKG és pontosabban tudjuk, hol vannak a korlátaink.
•	Új közoktatási törvény született, megváltozott fenntartóink anyagi helyzete, megszületett a NAT, elkészült az érettségi követelményrendszer első változata is. E tények is az átalakításra sarkaltak minket.
 Az új programban átalakítottuk a képzés szerkezetét, megváltoztattuk az iskola belső szervezetét, új (7-10. évf.) tanterveket készítettünk. Ám, ha  elolvassák eredeti programunkat,  látni fogják, nem változtattuk meg alapvetően az AKG pedagógiai programját, csak következetesebben, szakmailag átgondoltabban próbáljuk megvalósítani mindazt, amit eddig is cselekedni szándékoztunk.
Az AKG több mint tíz éves szakmai fejlesztő munkájának eredménye ma már több ezer oldal, e program csupán annak rövid - szándékaink szerint - a lényeget kiemelő, összegzett változata. 
Budapest, 1997. október							Horn György


Leírás:
Az AKG az MKM iskolája
Iskolánk 1988-1997-ig az MKM alapítványi formában működő  kísérleti iskolája volt. Olyan állami iskola, amelyik teljes autonómiát biztosított a nevelőtestület számára, s  átadta a fenntartói jogokat az iskola eredményes működésében közvetlenül érdekelteknek, tehát a tanulóknak, szülőknek, pedagógusoknak, a későbbi foglalkoztatást biztosító vállalatoknak. Egyben - a fővárosi önkormányzattal együtt - az MKM is részt vett az alapítvány működésében. Ennek a látszólag felemás megoldásnak kettős oka volt. Egyrészt az alapításkor nem volt lehetőség nem állami iskola létrehozására, másrészt az AKG nem kívánta feladni, sem politikai változások függvényévé tenni szabadságát, autonómiáját. Ezzel együtt - nonprofit szervezetként - nem akartunk tisztán a piaci viszonyoknak sem alárendelődni. Az első végzős évfolyamot (1995.) követően a közoktatási törvény értelmében az alapítók felülvizsgálták az Alapító Okiratot és a tisztán alapítványi státus mellett döntöttek. Ezzel a megoldással az AKG nevelőtestülete is egyetértett. A törvényi szabályozás átalakult az elmúlt tíz év alatt, s a közös döntés, a nevelőtestület saját munkáján alapuló kialakulás ellenére sincs mód a tisztán alapítványi státus létrehozására. Az elmúlt években, mind állami, mind önkormányzati támogatásban részesültünk. A folyamatos működés mellett csak közalapítvány hozható létre a törvények alapján, ezért jelenleg is az MKM iskolájaként működünk, s egy közalapítvány létrehozása folyamatban van.  (Az MKM és az  AKG Alapítvány a fenntartói feladatok ellátására megállapodást köt, így az eredetileg szándékolt funkciók továbbra is megvalósulhatnak az új jogi feltételek között. A szerződés előkészítés alatt áll.)
Az AKG alapíttatott: 1988. szeptember 12-én, a Fővárosi Tanács által
Az AKG  Alapító Okirata

Az intézmény
1.) Neve:	„Alternatív Közgazdasági Gimnázium” Általános Iskola, Gimnázium, Szakképző Iskola és Pedagógiai Szakmai Szolgáltató Intézet
2.) Székhelye:	1035 Budapest III., Raktár u. 1.
3.) Alapítója és fenntartója (felügyeleti szerve):
Művelődési és Közoktatási Minisztérium
1055 Budapest V., Szalay u. 10-14.
4.) Működési (beiskolázási) körzete:
országos
5.) Típusa:	közös igazgatású többcélú közoktatási intézmény a következő intézményegységekkel:

Intézményegység
	- Összetett iskola
	- Pedagógiai-szakmai szolgáltató intézet
	- Gyakorlóhely: taniroda (Bp. III., Raktár u. 1.)

6.) Iskolai évfolyamainak száma:
- általános iskola	7-8. évfolyam
- gimnázium	9-12. évfolyam
	7-12. évfolyam
- szakközépiskola	9-12. általánosan művelő évfolyam
	1/13. szakképző évfolyam
	2/14. szakképző évfolyam
- szakiskola	9-10. általánosan művelő évfolyam
	1/11. szakképző évfolyam
	2/12. szakképző évfolyam

7.) Alaptevékenysége:
8012	Alapfokú általános iskolai oktatás
8021	Általános középiskolai oktatás
8022	Szakmai középiskolai oktatás
8024	Szakiskolai oktatás
8051	Tanórán kívüli oktatási ellátás
8054	Oktatási, nevelési, módszertani feladatok végzése, pedagógus továbbképzés szervezése

A szakképzés keretében oktatott OKJ szerinti szakmák a következők:

52 3441 01	Banki tanácsadó
52 3440 01	Banki ügyintéző
52 3441 02	Biztosítási tanácsadó
52 3440 02	Biztosítási ügyintéző
52 3455 01	Európai üzleti asszisztens
54 4641 01	Gazdasági informatikus I.
52 4641 02	Gazdasági informatikus II.
33 3404 01	Gépíró és szövegszerkesztő
54 7872 01	Idegenforgalmi menedzser
52 7872 02	Idegenforgalmi technikus
51 7872 01	Idegenforgalmi ügyintéző
54 7872 02	Idegenvezető- és hosstessképző
54 4641 03	Informatikus
54 3404 01	Menedzserasszisztens
54 8409 01	Multimédiafejlesztő
52 3432 01	Pénzügyi ügyintéző
52 8409 01	PR munkatárs
54 8402 01	PR szakreferens
54 4641 04	Számítástechnikai programozó
52 4641 03	Számítástechnikai szoftverüzemeltető
33 4641 01	Számítógép-kezelő
52 3432 02	Számviteli ügyintéző
52 3433 03	Üzleti ügyintéző

8.) Vállalkozási tevékenysége:
- részt vehet az iskolarendszeren kívüli szakmai oktatásban;
- az iskolai taniroda kezelésében pénzintézeti, biztosítási, ügyviteli szolgáltatást vállalhat;
- könyv- és zeneműkiadást végezhet.

A vállalkozásból származó bevétel nem haladhatja meg az iskola éves költségvetésének 25% át.

9.) Gazdálkodási jogköre:
Teljes jogkörrel rendelkező önállóan gazdálkodó költségvetési szerv.

10.) Feladatellátását szolgáló vagyon, vagyon feletti rendelkezési jog:
A feladatellátást szolgálják az intézmény elhelyezését biztosító ingatlan, továbbá a leltár szerint nyilvántartott állóeszközök.
Az intézmény a vagyontárgyakat a nevelő és oktató munkához, valamint a pedagógiai-szakmai szolgáltató tevékenységéhez szabadon használhatja, továbbá azokkal a 8.) pontban megha¬tározott vállalkozási tevékenységet is végezhet.

11.) Vezetőjének kinevezési rendje:
Az intézmény élén magasabb vezető beosztású igazgató áll. A magasabb vezető beosztás ellátására szóló megbízást nyilvános pályázati eljárásban, a közoktatásért felelős helyettes államtitkár adja ki, és gyakorolja az igazgató feletti munkáltatói jogokat.

12.) A jelen alapító aláírásának napján az Alternatív Közgazdasági Gimnázium 1989. december      7-én kelt, 47.236. XIV. számú Apító Okirata érvényét veszti. Ez az intézkedés a közoktatási intézmény 1990. évi létrejöttét nem érinti.

Budapest, 1997. november. 17.

Dr. Magyar Bálint
miniszter


Téma:
Az AKG  fenntartói jogainak egy részét az AKG Alapítvány gyakorolja

Leírás:
Az AKG sajátossága - minisztériumi státusa mellett - hogy az MKM-mel történt megállapodás alapján a fenntartói jogok egy részét az AKG Alapítvány gyakorolja. Az alapítvány 1988. november 24-én jött létre.
Az AKG Alapítvány működését  az 1989. október 3-án (974/1974.) jóváhagyott és 1990. április 28-án a 156. számú cégbírósági bejegyzéssel ismét megerősített valamint az alapítványi szabályozás törvényi megváltozása  miatt 1997. júliusában módosított Alapító Okirat és Alapítványi Ügyrend szabályozza. Az Alapítvány nyitott, ahhoz bárki csatlakozhat.
Tagjai:
ÁB-AEGON Rt.	Magyar Külkereskedelmi Bank Rt.
Budapest Fővárosi Önkormányzat	Művelődési és Közoktatási Minisztérium
Hungária Biztosító Rt.	Skála Coop Rt.
Kereskedelmi és Hitelbank Rt.	Taurus Rt.
Magyar Hitel Bank Rt.	Transelektro Rt

Az AKG Alapítvány döntéshozó szervezete  a Kuratórium 
A Kuratóriumnak az AKG stratégiai kérdéseiben (program jóváhagyása, vezetővel kapcso¬latos munkáltatói jogok, költségvetés) döntési  joga van, de az iskolára vonatkozó  döntést az autonóm nevelőtestület ellenére nem hozhat. 
A kuratórium elnöke: Dr. Vekerdy Tamás
Az AKG működését
- 	az 1988. szeptember 12-én kiadott Fővárosi Tanács Alapító határozat,
- 	az 1989. február 17-én megkötött Művelődési Minisztérium – Fővárosi Tanács kísérleti iskolai megállapodás,
- 	az MM 1989. december 7-én kiadott Alapító Okirata  (47.236/1989.),
- 	az 1997. november 17-én kiadott Alapító Okirat (43.379/97),
- 	az 1998.... -án aláírt MKM, AKG Alapítványi szerződés szabályozza.
Az AKG működési rendjét, szakmai, pedagógiai munkáját, az önigazgató nevelőtestület által kialakított, elfogadott pedagógiai  program határozza meg, melyet az MKM valamint az  AKG Alapítvány Kuratóriuma hagyott jóvá:
- 	az első programot 1989. decemberében
- 	a második programot 1996. február 14-én.
Az AKG székhelye: 1035 Budapest  III., Raktár u. 1.
Tel.: 250-37-52,   250-37-57,   250-37-62,   388-67-59,    tel./fax: 368-88-40
Internet: www.akg.hu
E-mail: akg@akg.hu


Leírás:
Az AKG a pedagógusok iskolája 
1.	Az AKG önálló pedagógiai műhelyként született. Létrehozói, szervezői, kitalálói valamennyien gyakorló pedagógusok voltak, akik több mint két éven át  terem-tették meg az iskola szakmai, pedagógiai programját.
2.	Az iskola nevelésfilozófiai elveit, pedagógiai módszereit, tanterveit, képzési prog-ramját, tananyagait, ismerethordozóit egyaránt az itt dolgozó pedagógusok hozták létre.
3.	A tananyagok, tantárgyak, tantervek, a munkarend a pedagógiai programnak alárendelten készültek.
4.	Az AKG felső döntéshozó fóruma a nevelőtestület. A nevelőtestület munkáját az önigazgatás, a pedagógiai műhelyben való együttműködés jellemzi.
5.	Az AKG a pedagógia program keretei között autonómiát biztosít a kisiskoláknak (az évfolyamoknak), szakmai műhelyeknek, saját programjuk meghatározására.
Az AKG a megrendelők iskolája
1.	Az iskola működését valamennyi, az AKG eredményes tevékenységében érdekelt szereplő az Alapítvány Kuratóriumában közösen ellenőrzi.  Az MKM, a Fővárosi Önkormányzat, a vállalatok, a szülők, a gyerekek képviselői azonos jogokkal ren-delkeznek.
2.	A nevelőtestület által létrehozott pedagógiai programra, a megválasztott pedagógiai vezetőre és az éves költségvetésre vonatkozóan a kuratóriumnak egyetértési joga van.
3.	Az AKG minden olyan képzési programot megszervez, minden olyan tantárgyat tanít, melyekre a tanulók legalább 8 fős csoportja bejelenti igényét.
4.	Az iskola szakmai programjának kialakítása során figyelembe vette az alapító vállalatok szakmai érdekeit.
5.	Az alapítók - hozzájárulásuktól függően - iskolai férőhelyekkel rendelkeznek.


Leírás:
Az AKG jelenelvű iskola 

Az iskola pedagógusainak szakmai meggyőződése, hogy a kamaszkor  csak éppen annyira  átmeneti állapot az ember életében, mint életünk bármely más szakasza. Éppen ezért, önmagában való célként határoztuk meg, hogy a tanulók boldog, kiegyensúlyozott életet élhessenek iskolánkban. Legfontosabb alapelvünk, hogy 

a gyerek nem az életre készül, hanem él. 

A jelenelvűség nem azt  jelenti, hogy az iskolának szerintünk nincsenek a felnőtt korra kondicionáló funkciói, hanem azt a meggyőződésünket fejezi ki, hogy az ember hétköznapjait - néhány kivételes és rövid időszakot kivéve -  nem a távlati célok hatják át, hanem a rövidebb távú sikerekre törekvés, napi apró örömök,  a felmerült problémáknak, konfliktusoknak a feloldására irányuló cselekedetek. Az iskola dolga, hogy olyan élethelyzetet teremtsen, ahol a serdülő és a fiatalember egyaránt megtalálja a neki megfelelő alternatívákat,  ahol a felnőtt szakemberek segítségével a hétköznapok során alakul ki minden gyereknek a saját sikeres élete - külön kondicionálás nélkül.

Az AKG szabad iskola

Lemondtunk az intézményi szabályozó eszközökről, (pl. házirend, fegyelmi, jutalmazási sza-bályzat) s helyére az információ szabadságát,  a tanulók szabad döntését, a személyességet, az érdeklődést valamint az érdekeltséget helyeztük.
- 	A szabadság, az alsó- középfokon (7-10. évf.)  az otthonosságot, tehát a szemé-lyességet, a tanár-diák közvetlen mindennapos kapcsolatára épülő együtt¬működését jelenti. Az AKG nem intézményként jogi eszközökkel szabályozza a tanulók életét, hanem minden gyereket szuverén egyéniségként kezelve, a családi viszonyokhoz hasonló módon igyekszik segíteni a tanulók mindennapjait.
- 	Felső középfokon a személyesség mellett a szabadság  az iskola valamennyi pol-gára által közösen elfogadott, alkotmányos polgári életforma mindennapjait  is jelenti. Tizedik évfolyamtól szabad, teljes jogú iskolapolgárként minden tanuló részt vehet az iskola belső életének alakításában.
- 	A szabad iskolákra jellemző, hogy élettérként, speciális szolgáltató intézményként működnek. Sajátos vonása azonban a szabad iskolákon belül az AKG-nak, hogy a tanulók szabad döntéseinek  aránya életkorfüggő, továbbá hogy a döntéseik következményeit a tanulóknak vállalniuk kell.

Az AKG személyközpontú iskola

Az AKG pedagógiai, szakmai programjának egyik legfontosabb alapelve, hogy a működés középpontjában az egyes gyerek áll, ezért alakítottuk ki a személyes kapcsolatokat leginkább erősítő, folyamatos együttműködést igénylő tevékenységformákat (epochák, alkotókörök), szervezeti formákat (kisiskolák, patrónusi rendszer). Nem definiáltuk általában a tanulót, hanem célul tűztük ki, hogy minden gyerek találja meg iskolánkban a személyes motivációjának, tehetségének, szociális, kulturális hátterének leginkább megfelelő célokat, tevékenységformákat. A személyközpontúság egyben azt is jelenti, hogy az iskola szocializáló, ismeretközvetítő, képességfejlesztő, érték- és normaközvetítő feladatra egyaránt  vállalkozik. Nem mindenkinél minden feladatra, hanem minden gyereknél eltérő prioritásokkal a számára fontos és szükséges funkciókat igyekszünk teljesíteni. 

Az AKG alternatív iskola

Az alternativitás tartalma iskolánkban:  
- 	egyrészt kifejezi a program szoros kötődését a század eleji reform-pedagógiákhoz, pedagógiai alternatívákhoz,
- 	másrészt jelzi, hogy a szabad és személyközpontú AKG érték-,  norma- és képzési alternatívákat kíván közvetíteni tanulói számára,
- 	harmadrészt  azt jelenti, hogy a tanulók választhatnak programok, tan-tárgyak közül. Az iskolaprogram alternatívákat kínál számukra.


Leírás:
A működés középpontjában az egyes gyerek áll
Az AKG - akárcsak minden iskola - az ismeretközvetítés mellett, képességfejlesztő, érték - és normaközvetítő, szocializáló , valamint személyiségformáló funkciókat is ellát. Egy iskolát éppen az jellemez leginkább, hogy ezeket a funkciókat milyen prioritási rendben, milyen hangsúlyokkal, milyen hatékonysággal képes megvalósítani. 
Iskolánknak talán a legfontosabb sajátossága, hogy nem általában fogalmazta meg céljait, hatásmechanizmusát. Nem definiálta általában a tanulót, hanem arra törekszik, hogy minden gyerek a saját adottságainak, kulturális, szociális hátterének, motivációjának leginkább megfelelő tevékenységformákkal, hatásokkal találkozzon. Az alapelveink közös motívuma, hogy az AKG a pedagógiai programjának középpontjába tette azt a nyilvánvalóságot, hogy  minden gyerek más. Megpróbáltuk úgy kialakítani az iskolai élet mindennapjait, hogy az iskola minél közelebb kerüljön az egyes gyerekhez. Ezért igazodik a képzés, a élet- és munkarend az életkorokhoz, ezért hoztuk létre a kisiskolákat, ezért tesszük lehetővé a felső évfolyamokon a saját programokat,  ezért mondtunk le az intézményi szabályozó eszközökről és ezért van minden gyereknek az első héttől az utolsóig saját patrónusa.


Leírás:
A patrónus, amolyan iskolai szülő. Szakember, akinek az a dolga, hogy nevelje, tanítsa, segítse, támogassa, ellenőrizze, képviselje azokat a gyerekeket, akik őt patrónusuknak választották.
A patrónus pedagógus, aki segíti a gyereket, tájékoztatja, támogatja, részt vesz döntéseiben, számon kéri botlásait. A patrónus feladata, hogy segítse a tanulók önismeretének kialakulását, adottságaik megismerését, a nekik leginkább alkalmas tevékenységformák, hosszabb távon az életpályájuk kiválasztását
A patrónus pedagógus, aki a gyerekek életkorának, személyiségének megfelelő pedagógiai eszközökkel segíti őket a világ megismerésében, az értékek megtalálásában, a normák, az együttműködési formák kialakításában.
A patrónus szakemberként, de teljes személyiségével részese a gyerekekkel való kapcso-latának. Idősebb barát, szükség esetén szigorú ellenőr, vagy pszichológus. Meg kell, hogy találja azokat a kapcsolatformákat, érintkezési pontokat, amelyekben a leginkább segítségére lehet a gyerekek fejlődésének.
1.	Egy patrónustanárhoz tartozó 8-10 gyerek, egy "fészekaljat" alkot. Egy fészekalj nem feltétlenül közösség, mert minden tanulónak külön patrónusa a tanár. Az évek alatt nyilvánvalóan vannak közös programjaik, közös vállalásaik, feladataik, de a fészekalj nem tanulmányi, képzési egység, nem közös feladatra szerveződött.
2.	A patrónust a gyerekek az első év elején,  teljes képzési időszakra választják, s ha valami ok miatt nem sikerül megtalálniuk egymással a hangot, akkor is csak hosszabb idő alatt - rendkívüli esetben - van mód a váltásra.
3.	A patrónus a tanuló minden iskolai döntésében részt vesz. Nélküle a tanulót érintő lényeges ügyekben nem lehet dönteni. 
4.	A patrónus tartja a kapcsolatot a szülőkkel. Tájékozódik és tájékoztatja őket a tanuló iskolai munkájáról, pedagógiai, képzési ügyekről éppúgy, mint anyagi kérdésekről, vagy más programokról.
5.	A patrónus hetente legalább egyszer alkalmat biztosít a gyerekek számára a beszél-getésre, négyszemközt is  és az egész fészekaljjal közösen is, függően a beszélgetés témájától. A fészekalj-beszélgetéseken tájékoztatja a tanulókat az iskolai élet információiról, a következő időszak feladatairól.
6.	A patrónus kiemelt feladata a közvetlen - tevékenységekben, verbálisan is megje-leníthető - és a közvetett érték- és normaközvetítés, az életkorhoz igazodó mentál-higiénés-, önismereti fejlesztés egyaránt. Ezt a feladatát heti rendszerességű (legalább egy alkalommal hetente) "csibefoglalkozáson" is teljesíti.
7.	A patrónus tartja a kapcsolatot a szaktanárokkal, segíti őket, hogy a gyerekek adottságaiknak leginkább megfelelő terhelést kapják, tájékozódik a tanulók tan-tárgyi előmeneteléről, órai munkájáról.
8.	A patrónus félévente írásban értékeli a tanulók fejlődését, személyiségjegyeit, munkáját, s javaslatot tesz a feladatokra a további időszakra. Ezt az értékelést a tanulóval egyezeti, s megismerteti a szülőkkel, más szaktanárokkal. 
9.	A patrónusok közössége heti rendszerességgel értékeli a tanulók munkáját, haladását,  egyeztetve a szaktanárokkal, tájékoztatva a gyerekeket és szüleiket is.
10.	A közös megbeszélések, egyéni tapasztalatok alapján a patrónus a szülőkkel is egyeztetve személyre szóló programot alakít ki - közösen a tanulóval - a hatékony tanulás, a sikeres iskolai élet, s az élet egyéb területén való boldogulás érdekében. Személyes ráhatással törekszik a gyerekeket a számukra leginkább megfelelő úton tartani, élet- és munkarendjét, tanulását alakítani.
11.	A patrónus - tudatában a tanár - diák, felnőtt - gyerek eredendően meglévő aszim-metrikus viszonyának - olyan személyes kapcsolatokra törekszik a gyerekkel és  szüleikkel, hogy módja legyen a magánéleti problémáiban, személyes fejlődé¬sében, konfliktusainak megoldásában is közvetlenül segíteni. 
12.	A patrónus képviseli az iskolában a tanulókat. Képviseli érdekeiket, közvetíti - ha szükséges -  problémáikat. 
13.	A patrónus dolga a jelenlét ellenőrzése, s  csak az engedélyével lehet iskolaidőben iskolán kívüli programokon részt venni.


Leírás:
1.	Nevelőtestületi megállapodás a közös értékek  közvetítésében
	Tekintettel arra, hogy az AKG nem alkalmaz jogi eszközöket a gyerekek nevelésében, a nevelőtestület és a kisiskolák hetente megbeszélik a konkrét problémákat, személyre szóló feladatokat. Ezek a megbeszélések egyben alkalmat adnak a pedagógusok értékeinek, normáinak egyeztetésére, az egyéni eljárások közös alapjainak kialakulására. Az AKG nevelőtestületét az a meggyőződés vezeti, hogy jogi döntések helyett a folyamatos kommunikáció, a tanárok együttműködése a leghatékonyabb módszer a érték- és normaközvetítésben.
2.	 A patrónusi közösség együttműködése az egyes gyerek fejlődése érdekében
	Tekintettel arra, hogy az iskolai élet a tanulók számára sokszereplős, s sokféle hatás éri őket, ugyanakkor egy- egy tanárral való kapcsolatuk többnyire kétoldalú eseti viszonyok összessége, szükséges a tanárok közötti folyamatos és tudatos egyeztetés minden gyerekre vonatkozóan. Az AKG-ban hetente tartunk kisiskolai megbeszéléseket  tanítványainkról, fejlődésükről,  teendőkről,  problémákról. Egyeztetve a szükséges eljárásokat, meghatá-rozva a bevonandók körét, egy-egy döntés kimenetét. Ezek a fórumok egyben a közös normák kialakulásának és a tanulók értékelésének is színterei is.
3.	Rendszeres személyes foglalkozás a tanulókkal
	Alsó középfokon hetente több alkalommal, felső középfokon hetente egyszer a patrónusok találkoznak csibéjükkel, a tematikus foglalkozások, a csibe-beszélgetések mellett ezek az alkalmak teszik lehetővé az egyéni beszélgetést (a patrónusok szükség esetén ki is kényszerítik a személyes beszélgetést). A patrónusi, szaktanári megbeszélések ered-ményeképpen, a szaktanárok módot adnak a záródolgozatok korrekciójára, az egyéni korrepetálásra, speciális többletfeladatok elvégzésére. Az AKG-ban minden tanítási napot kisiskolánként közösen kezdünk, s a közös reggelek - egyéb funkcióin túl - alkalmat adnak arra, hogy a patrónusok találkozzanak a gyerekekkel regisztrálják jelenlétüket, utána-nézzenek távollétüknek.
4.	Mindennapos tanítási gyakorlat
	Fontosnak tartjuk, hogy a szaktárgyi tanítási rendszer fenntartása mellett is mód legyen arra, hogy a szaktanárok megismerjék tanítványaikat, s módjuk legyen személyes feladatokat, egyéni haladási ütemet, személyre szóló értékelést biztosítani számukra. Ezért a képzésben az AKG alapelvként fogalmazta meg a mindennapos találkozási lehetőséget. Ezért alakítottuk ki az epochális rendszert, ezért értékeljük hetente közösen a tanulókat. 
5.	Személyre szóló feladatok, egyéni értékelés
	A már korábban kifejtett patrónusi rendszer, az epochális szisztéma, az AKG sajátos érté¬kelési és döntési rendje lehetővé teszi, hogy minden tanulóhoz eljusson külön - külön is az iskola szinte teljes hatásrendszere, nem csupán a tanulmányi közösségeken keresztül.
6.	Az iskolai szakmai hálózat személyre bontott eljárásban működik
	A patrónusok kompetenciáját meghaladó feladatokra az AKG szakembereket alkalmaz. Az egyes kisiskolák patrónusaival folyamatosan együttműködő pszichológusokat foglalkoz-tatunk, a kisebb csoportokat érintő területekre részfoglalkozású szakembereket kérünk fel (pl. logopédus, mentálhigiénés szakember).


Leírás:
Minden iskolában nehéz probléma, hogy miképpen lehet összehangolni az egyes tanulóra való odafigyelést, személyes fejlesztést, támogatást és a társadalmi együttműködés, a szolidaritás, a tolerancia értékeit, az ezeknek a képességeknek a fejlesztését. Ki ne tudná, hogy a középiskolai lét legfontosabb élményei - közösségi élmények. A legtöbb felnőtt iskolai emlékei nem a tanuláshoz, a tanítási órákhoz, az egyéni foglakozásokhoz, hanem az osztálykirándulásokhoz, "nagy iskolai bulikhoz, balhékhoz", nagyobb iskolai rendez¬vényekhez kötődnek. Az AKG-nak - tekintettel arra, hogy működése középpontjába az egyes gyereket állította - azzal a problémával kell megküzdenie, hogy hogyan tudja a  tanulók számára a közösség élményét, a valahova tartozás, a tradíció fontosságát közvetíteni. Ennek érdekében olyan összehangolt szervezeti rendet alakítottunk ki, melyben a tanulók - noha döntéseik, választásaik, az egyéni beszélgetések alapján naponta megélik a szabadság élményét és felelősségét - mindvégig állandó csoporthoz, közösséghez is tartoznak és részesei az AKG kiterjedt hagyományrendszerének is.
Egyéni utak
Az AKG személyes pedagógiája nem csupán a képzésre, képességfejlesztésre, hanem a tanuló döntéseire, kapcsolataira, a napi életére is kiterjed. Az iskola tanulói életkoruk és egyéni fejlődésük függvényében folyamatosan növekvő szabadságfokkal döntenek a tanult tárgyakról, feladataikról. Tantárgyi előrehaladásuk az évfolyamon belül és vertikálisan is biztosított. Az alapvető közismereti képzést nyújtó tantárgyblokkok tanulása a 7-10. év-folyamon csoporton belül differenciált (ezt a célt szolgálja a később kifejtésre kerülő epochális módszer), felső éveken pedig csoportok közötti szintkülönbségeket, a vertikális csoportok létrejöttét is szorgalmazzuk. A képzési szintről a tanuló dönt, szülője és patrónusa egyetértésével. A nem epochális tárgyak már a 9. évfolyamtól vertikálisan, évfolyamok közötti csoportokra, tanulói tudásszintekre, érdeklődési körökre szerveződnek.
Az AKG így biztosítja a differenciált képzést, a tehetséggondozást a gyorsabb elmélyültebb haladással, valamint a hátrányok megszüntetését, a lemaradók erőteljes támogatásával. A szintenkénti képzés egyidejűleg biztosítja a gyerekek specializációját, érdeklődési körének megfelelő képzését, ezáltal hosszú távú motivációját, valamint a hatékony személyre szóló képzést. A szintekről a szaktanárok rendszeres tájékoztatása alapján a tanulók döntenek a patrónus és a szülő egyetértésével. Általános alapelv az AKG-ban, hogy tanuló egyetértése ellenére nem sorolható csoportba. Ugyanígy alapelv az is, hogy a patrónus jóváhagyása nélkül tanuló csoportba nem sorolható. A döntést, eltérés esetén a szaktanár bevonásával tárgyalás előzi meg. Végső soron az évfolyam-osztályfőnök, ill. a pedagógiai vezető rendezi a vitás kérdéseket. Minden döntés egész tanévre szól.
Változó csoportok és állandó közösségek 
A tanulók az AKG-ban többféle állandó közösségnek és - differenciált tevékenységformái révén - sokféle eseti csoportosulásnak lehetnek tagjai. Ily módon kívánjuk elérni, hogy a tanulók biztos helyen lehessenek az állandó csoportokban, de módjuk legyen eltérő korú, azonos érdeklődési körű csoportokat is választani. Rendkívül fontosnak tartjuk - túl a választás szabadságán - hogy sokféle élethelyzetben találkozzanak egymással tanítványaink. A  különböző csoportok módot adnak arra, hogy egy gyerek az egyik helyen periférián, máshol a középpontban legyen. Minél többféle tevékenységformában vesz részt egy tanuló annál nagyobb a valószínűsége, hogy amiben sikeres ott egyben a helyét is megtalálja. Azt is fontosnak tartjuk, hogy olyan csoportokat támogasson az iskola, melyben a résztvevők egyben a közösség számára is valamilyen szolgáltatást nyújtanak, így teremtve lehetőséget az iskolával mint egésszel való kapcsolatra, a lojalitás, a indentitás megszerzésére.
	Állandó közösségek
Egy tanuló elsődleges állandó környezete a kisiskola. Ez a szervezeti, közösségi forma a képzés egész idejében megmarad. A kisiskolák közös reggeli kezdései, az a tény, hogy az iskolai hagyományok szervezése, megrendezése állandósulva a kisiskolákhoz kötődik, igen erős közösségi hátteret biztosítanak a kisiskolák számára.
A 7-10. évfolyamon az alaptárgyakat kupaconként tanulják a gyerekek, s négy évig változatlanul marad ez a csoport. A kupac hasonlít legjobban az iskolai osztályhoz. Az epochális tárgyak közös tanulása, annak ellenére biztosít közös élményt, hogy a kupacnak nincsenek közösségi rendezvényei.
Minden tanuló a képzés elején hat évre választja patrónusát, a közös patrónusú tanulók egy csibét alkotnak. Bár a csibe eredendően nem közösségként szerveződött, de tekintettel arra, hogy általában egy kupac három csibéből áll (ez nem előírás az AKG-ban) továbbá, hogy a csibéknek vannak közös feladatai, programjai (ilyen például a takarítás, programfelelősség, de vannak közös mozilátogatások, születés- és névnapok), igen sokszor a csibék a leginkább állandó közösségei az iskolának.
	Változó csoportok
A szabad programválasztás, az egyéni utak temészetszerűleg hoznak létre változó életkorú és létszámú csoportokat az AKG-ban. Ezek aztán nem ritkán szintén stabil hátteret jelentenek a gyerekek számára. Mindenekelőtt ilyenek az idegen nyelvi csoportok. Kiemelt helyen vannak a számítástechnikai, internetes tárgyak, amelyek szintén vertikálisan szerveződnek. A vállal-kozások, alkotókörök, sportszakosztályok az AKG-ban nem szabadidős programokként szerveződnek, hanem a képzés részei. Ily módon azok a tanulók, akik valamilyen területen "profikká" válnak egyben iskolai főszereplők lesznek, s igazodási pontot jelentenek a mindenkori fiatalabb generációk számára.
Az AKG-ban így vált lehetővé, hogy állandó megnevezésű, de változó összetételű, hagyománnyá váló csoportok kísérik végig az elmúlt éveket. Így lett állandó csoport a rádió-, a színház-, a film-, az újság-, a zene-, a video-, a számítógépes-, a csillagász-, a kerámia-, szövő-, ill. fotó kör, vagy a sport területéről a versenyeken résztvevő kosár- és röplabdások, sakkozók, továbbá a vállalkozások, a YE keretében. Ami az egyes tanulók számára változó csoport az az iskolában maga az állandóság. Tudjuk, minden iskolában vannak ilyen csoportok, nálunk azonban bekerülve a képzésbe, pályaválasztási irányokká is váltak, az iskolai hagyományok továbbvivői lettek. Ami a gyerekek számára változó csoport eleinte, az iskola számára az a tradíció, s egyben igen sok tanulónknak az állandó közösség is.
 Hagyományok, ünnepek
Az AKG kiemelt fontosságot tulajdonít a hagyományoknak, önmagában az örömszerzés céljából. De nem mellékesek a hagyományok az érték- és normaközvetítés területén vagy a magyar tradíciók, a közös kultúra továbbvitelében sem. Meggyőződésünk, hogy csak olyan tradíciót, ünnepet szabad továbbvinni, éltetni, melyhez megteremthető a tanárok, gyerekek közvetlen kötődése. A formalitások, az üres iskolai ünnepélyek távol állnak az AKG-tól. Általános elve az iskolának, hogy olyan rendezvényeket tartunk, melyek érzelmileg, értelmileg, s az élmény szintjén egyaránt megjeleníthetők. Csak úgy szervezünk ünnepet, ha vannak akik azt önként vállalják. Az AKG legelevenebb tradíciói önmagához kötődnek. 48
Nyilvánvaló ennek oka elsősorban az, hogy mindössze tíz éves iskola vagyunk, de olyan stabil szokások alakultak ki ez alatt a néhány év alatt, hogy bízhatunk abban nem üresednek ki a távoli jövőben sem. Ilyenek a nyitótábor, az ebibál, az avatás, a születésnap, a tavaszi fesztivál, szalagavató, ballagás. Ugyanígy fontos eseményei az iskolának az advent, a karácsony ünnepei is, akárcsak a március 15-i közös éneklések. Lassan tradícióvá válik, hogy a reggeli közös kezdések egyben az egyéni felköszöntések (születésnapok, névnapok) alkalmai is.


Téma:
Életkori sajátosságokhoz igazodó pedagógiai gyakorlat (egy iskolában két iskola)

Leírás:
A képzési idő alatt igen jelentős változások  alakulnak ki a gyerekekben. Az a hat év, amit az  iskolánkban töltenek egyben a gyerekkorból a felnőtt korba való átmenet ideje is, biológiai és szociális szempontpontból egyaránt. Ezért szükségesnek látszott az életkori sajátosságokhoz, változásokhoz igazodva, az általában egységes - azonos típusú tevékenységformákban megje-lenő - középiskolát, két egymástól viszonylag jelentősen eltérő szakaszra különválasztani.  Úgy gondoljuk , hogy sem pedagógiai, sem képzési szempontból nem szabad egy 12 -13 éves gyermeket ugyanolyan módon tanítani, mint egy 18 -19 éves fiatalembert.
1.	Az alapképzésben (alsó középfokon, 7-10. évf.) általános és egységes képzést nyújtunk. Az iskolai életet, a gyakorlatias, problémacentrikus  megközelítés, az epochális tanítás, a projektek, a differenciált, de mindenki számára előírt tevékenységformák, a dominánsan iskolai közös tanulás, a gyakorlatorientált tevékenységformák, a napi osztályozás nélkü-liség jellemzi. Tantárgyblokkokban, nagyobb műveltségi  körökben tanítunk. Ebben az időszakban hetente több alkalommal tartunk csibefoglalkozást,  sűrűbben találkozunk a szülőkkel, több közösségi programot szervezünk. A tantárgyakban nagyobb az aránya a közös részeknek, ugyanakkor nagyobb a különbség a haladási ütemekben. Ebben az idő-szakban a differenciált foglalkozás még sok esetben csoporton belül történik.
2.	A gimnáziumi és szakképzésben (felső középfokon 11-14. évfolyam) differenciált, alternatívákat nyújtó képzést nyújtunk. A képzést, a szaktudományok önálló - blokkszerű kínálatban való - megjelenése, a  dominánsan egyéni órarendek, az önálló tanulás, a tár-gyanként, programonként többszintű képzés, az érdekeltség, a szaktudományos speci-alizációk,  a  célorientált programok, osztályozás, vizsgák, nagyobb lélegzetű egyéni alko-tások jellemzik.  Megnő a célorientált tárgyak aránya (felvételi tárgyak, érdeklődési körök). Nő az egyéni patrónusi beszélgetések aránya a csoportos tematikus beszél¬getésekhez képest.
Bár a módszerek, viszonyok,  különbözőek -  az életkortól, csoportnormáktól, szubjektív ele-mektől függően - a pedagógiai alapelvek, célok, hagyományok, iskolai rendezvények, az együttműködés alapformái természetesen egységesek az iskola egészében.


Leírás:
Az egységes AKG-n belül minden évfolyam egy külön iskola. Alsó középfokon 53-54, felső középfokon 65-66 diák tanul egy-egy évfolyamon. A tanulók és a hat - általában különböző szakos - patrónus tanár önálló kisiskolát alkot. Egy kisiskola tehát hat "fészekaljból" áll. Egy kisiskola hat éven át működik. A hetedik kisiskola az érettségit követő szakképzési 13-14. évfolyam, melyre az AKG-ban és máshol érettségizettek egyaránt jelentkezhetnek, képzési irányonként max. 20 fő.
A kisiskolák funkciói 
Az egy iskolán belüli önálló  kisiskolai működésnek több - egymást  kiegészítő - pedagógiai, képzési és szervezeti oka van.
	Pedagógiai funkciók
1.	A nagy intézmények elidegenedett módon hatnak a bennük élőkre, a kisebbek viszont nem tudnak megfelelő programválasztékot kínálni. Az AKG kisiskoláiban, egyszerre képes nagy, alternatív (színes, igényes választékot nyújtó) és kicsi, személyes iskoláként működni.
2.	Az AKG pedagógiai alapelveinek megvalósítása csak akkor lehetséges, ha a gyerekek mindennapos kapcsolatban vannak tanáraikkal. A kisiskola közös életre, együttműködésre készteti valamennyi iskolapolgárát.
3.	A személyesség feltétele az, hogy senki ne egy kis része legyen valami nagy egésznek, hanem fontos szereplője a számára is áttekinthető  közösségnek.
4.	Az AKG a pedagógiai tevékenységéhez nem használ jogi szabályozó eszközöket, önálló személyiségként kezel minden gyereket. Az intézményi szabályozásról való lemondás nem a nevelésről, segítésről, kényszerekről való  lemondást, hanem az otthonos környezetet, a családias légkört jelenti. Csak akkor biztosítható a pedagógusok számára a beavatkozás lehetősége, ha személyes kapcsolatban vannak a gyerekekkel. 
5.	Követelményeket csak úgy állíthatunk a gyerekek elé, ha naponta segítjük, ellenőrizzük munkájukat. Ehhez pedig közös élettér, napi közös munka szükséges.
6.	A serdülőkkel foglalkozó iskolák régi problémája, hogy a hatékony tanítás és az életkori sajátosságokból következő hatásmechanizmus ellentmond egymásnak. Ugyanis a tanítási óra nyilván annál hatékonyabb, minél kevesebb gyereket kell tanítani. Ugyanakkor a kamaszkor sajátossága, hogy a legerősebb hatása az értékekre a kortárscsoportnak van. Ehhez viszont igen sok más gyerekkel kell együtt élni. Ennek az ellentmondásnak a feloldása lehet a kisiskola.
7.	A differenciált foglalkozás, egyéni haladási ütem, a hátrányfeldolgozás, a tehet-séggondozás személyre szabottan, kisiskolai keretek között történik, biztosítva a gyerekek számára a vertikális csoportokban való részvétel lehetőségét is. Egy kisiskolában könnyen, rugalmasan lehet a gyerekek haladási üteméhez, felkészültségéhez, tehetségéhez, szándékaihoz igazítani a képzési programot, a tevékenységformákat.
	
	Képzési funkciók
1.	A képzés három szakasza, az ezekhez kötődő tantárgyblokkok az AKG teljes programján belül kisiskolánként kerülnek megvalósításra. A képzés teljes programja ugyan adott az AKG-ban, de egy-egy kisiskola - igazodva tanulóihoz, a kialakult légkörhöz, a gyerekek színvonalához, érdeklődési köréhez, moti¬vációjához - maga határozza meg a nevelő-oktató munka ütemét, maga választja meg a tanító tanárokat is.
2.	A tantárgyi követelmények évfolyamokra - kisiskolákra - vannak lebontva. Az egyes tanulók értékelése, továbbhaladási szabályai kisiskolai keretek között valósulnak meg.
3.	Az életkorcsoporthoz kötődő tevékenységek, epochák, témahetek, nem vertikális nyelvi csoportok szervezeti alapegységei a kisiskolákhoz kötődnek.
4.	A differenciált foglalkozás, tehetséggondozás a patrónusok és a szaktanárok közös megállapodása alapján kisiskolai funkció.
	Szervezeti funkciók 
1.	A kisiskola az AKG szervezeti alapegysége. Ily módon tudjuk megteremteni, hogy a belső érdekeltségi rendszer gyerekközpontú szervezeti egységekhez kapcso-lódjon. Az iskolák többségének a szervezeti alapegysége a szakmai munka-közösség. Éppen ezért valamennyi belső döntés, érdekeltségi mechanizmus a tantárgyakhoz kötődik, s nem a gyerekekhez. Az AKG számára a kisiskola lehetővé teszi, hogy minden döntés, minden forrás közvetlenül azokhoz kerüljön, akik a gyerekekkel foglalkoznak.
2.	Az AKG túlságosan nagy ahhoz, hogy pedagógiai műhelyként működjön. Az együttdolgozó pedagógusok a kisiskolában, minden nap tudnak beszélni minden gyerekről. Nem tűnhet el senki a szemük elől. Mind a napi feladatok, mind a pedagógia kérdések, mind a fejlesztési döntések helyben gyorsan, rugalmasan megoldhatók, de legalább megvitathatók.
3.	A szakmai munka segítése, az együttműködés,  hiányzás esetén a helyettesítés, az  ellenőrzés áttekinthető méretet követel. Ugyanakkor egy kis iskola nem tudná megteremteni azt az infrastruktúrát, amivel az AKG ma rendelkezik.  Az AKG egyszerre tudja a nagyszervezeti és a kisszervezeti előnyöket felmutatni. A technikai, gazdasági terület nagyszervezetként, a pedagógiai funkciók kisszervezetként működnek.
4.	A szülőkkel való napi együttműködés, a kölcsönös információ a legjobban a kisiskolában biztosítható. A szülőket is be szeretnénk vonni az iskola munkájába. Ez akkor valósítható meg, ha mindenki magáénak érezheti az iskolát.


Leírás:
1.	A kisiskola hat patrónusa az évfolyam nevelőtestületét alkotja, s elsősorban ők a szaktanárai is tanulóknak.
2.	Minden kisiskola önállóan alakítja ki saját élet- és munkarendjét, a közösségi élet formáit, belső szabályaikat, együttműködési formáikat.
3.	A kisiskoláknak a képzés egésze alatt saját "lakásuk" van, két nagyobb osztályteremmel, előtérrel, kistanárival, - esetenként - kiszolgáló helyiségekkel. A "lakás" berendezése, tisztántartása, karbantartása a kisiskola feladata. 
4.	A kisiskola tanárai tanítják a legtöbb tantárgyat, különösen az első időszakban az epochákat, s csak szükség esetén vesznek igénybe "külső" (más évfolyamon tanító AKG-s) szaktanárt, pl. ha hiányzik az adott szakos tanár, vagy kisebb óraszámú tantárgy esetén az AKG-ban csak egy vagy két olyan szaktanár tanít.
5.	A kisiskolán belül két önálló kupac jelent további csoportképződési lehetőséget. Eredendően három fészekalj alkot egy kupacot, de ettől az alapszabálytól a kisiskolák eltérhetnek. Az epochális tantárgyblokkokat kupaconként tanulják a gyerekek.
6.	Az epochális órákat a kisiskola termeiben tartjuk.
7.	Saját - közösen kialakított - éves munkarendjük van, amit egyeztetni kell az iskola egészével.
8.	A kisiskolán belüli csoportbeosztást  közösen alakítják ki. Az epochákat együtt tanuló kupacok -, a nyelvi csoportok létrehozását, kiválasztásának módját, közösségi , tanulmányi, személyes szempontok egyaránt motiválhatják.
9.	A tanítás, képzés rendjét az AKG pedagógiai programja határozza meg, de ezen belül önálló projekteket, saját hagyományokat, speciális programokat hozhatnak létre.
10.	A kisiskola nevelőtestülete heti rendszerességgel értékeli a gyerekek fejlődését, egyezteti a feladatokat, értékeli a tanulókat.
11.	Felső középfokon az egységes képzést, az egyéni órarendekre épülő, az egyes tanulók egyéni céljait figyelembe vevő képzési rendben is megmaradnak a kisiskolai keretek. Az érettségire, felvételire felkészítő tantárgyakat kisiskolai keretek között tanítjuk. Azonban a kisiskolán belüli órák kiegészülnek  a több évfolyamot is érintő vertikális, alternatív kurzusokkal, speciális programokkal. A vertikális csoportok választási lehetősége már az első évben is megjelenik és folyamatosan növekszik a tanulók választási lehetősége.
12.	A kisiskolák lakása mellett, az AKG rendelkezik olyan szakkabinetekkel, funkcionális helyiségekkel, amelyek alkalmasak  a képzési program minden fontos speciális tevékenységének elvégzésére.
13.	Az önállóság mellett az AKG törekszik az egységes iskolai működésre. A pedagógiai program nem csak a sajátosságokra, hanem a közös alapelvek, működési mechanizmusok kialakítására is irányul. A nagy iskola igen sok olyan hétköznapi- és ünnepi eseménnyel, tevékenységformával rendelkezik, amelyek lehetővé teszik a különböző életkorú csoportok rendszeres együttműködését. A szabad sávos órák differenciált életkorú csoportokban működnek. Az iskola minden hagyományos ünnepét más és más kisiskola szervezi a többiek számára.


Leírás:
Az év
Az AKG lényegében folyamatosan működik az év mind az 52 hetében. Ezen belül:
- 	Tanítás: 37 héten keresztül szeptember 1 és június 30. között
- 	Tradicionális tanítási hét: 
- 	 alsó középfokon 33 hét,  heti 25-27 tanítási órával
- 	 felső középfokon 
- 	11-12. évfolyamon 37 hét, egyéni tantárgyválasztással, óra-terheléssel, minimálisan előírt programválasztással, egy tanulónak heti 25 tanítási órája van
- 	Témahetek alsó középfokon: évente négy hét, egész napos munkarenddel
- 	Őszi szünet: október végén 3- 5 nap
- 	Téli szünet: december utolsó és január első hetében
- 	Síszünet:  február első vagy második hetében
- 	Tavaszi szünet:  április első hetében
- 	Vizsgahét: június végén a sorsolt ill. választott tárgyak egész éves tananyagából való beszámoltatással 
- 	Nyári szünet: június utolsó hetétől augusztus végéig
A  tanítási szünetek alatt az iskola  hagyományosan programokat szervez.
Hagyományok,  rendezvények, programok
- 	Évnyitó tábor: évfolyamonként augusztus utolsó ill. szeptember első hetében
- 	A 7. évfolyam nyitó tábora: augusztus utolsó hetében
- 	Adventi vásár: alkotó köröknek, vállalkozásoknak - december második hétvége
- 	Mikulás ünnepség
- 	Iskolai, kisiskolai karácsony
- 	Karácsonyi hangverseny
- 	AKG születésnap, avatás: február 1.  
- 	Téli táborok: (pl. sí, nomád) február első vagy második hete
- 	Tavaszi Fesztivál: március vége, április eleje
- 	Tavaszi táborok:  tavaszi szünet alatt
- 	Ballagás: május első vagy második szombatja
- 	Év végi vizsga- és beszámoló időszak: június első vagy második hete
- 	Nyári táborok, külföldi utak: (pl.: Erdély,  nomád, alkotó, lovas, vízi, sport stb. igény szerint ) a nyár során
- 	Az iskola nyáron - korlátozott számban - munkát is kínál az AKG-s tanulók számára.
A  felsorolt programok nem tartalmazzák a kisiskolai, fészekalj, kupac, alkotó és érdeklődési körök, szaktárgyi, spontán ill. a tantervbe beépített kiscsoportos rendezvényeket, a még szokássá nem vált, de már rendszeres össziskolai eseményeket (rockfesztivál, színházi előadások stb.).
Az év általános rendje
Minden következő év részletes rendjét a tanév végén a kisiskolák egyeztetve közzéteszik, e program által meghatározott elvek alapján - naptáregyeztetéssel. Általános elv, hogy egy-egy ciklus egy háromhetes epochából, egy témahétből, egy egyhetes epochából áll. Ezek sorrendjét évente változó módon a kisiskola nevelőtestülete határozza meg.
Az alábbi felsorolás példa, melyben egy kisiskola két kupacának munkarendjét mutatjuk be, évente ettől eltérő kisiskolai rend is kialakulhat.
1. hét	"A"  témahét, nyitótáborral együtt
2-4. hét	1/1. epocha
5. hét	I. kisepocha
6-8. hét	1/2. epocha
	őszi szünet
9. hét	"B" témahét
10-12. hét	2/1. epocha
13. hét	II. kisepocha
14-16. hét	2/2. epocha
	karácsony
	téli szünet
17-19. hét 	3/1. epocha
20. hét 	III. kisepocha
	születésnap
 	síszünet
21-23. hét	3/2. epocha
24. hét	"D" témahét
25-27. hét	4/1. epocha
	Tavaszi Fesztivál
	sportnap
	tavaszi szünet
28. hét	IV. kisepocha
29-31. hét	4/2. epocha
32-34. hét	5/1. epocha
35-36. hét	5/2. epocha
37. hét	vizsgaidőszak, jegybeírás

A 11-13. évfolyam nem epochális munkarenddel működik. A heti órarend a hagyományok, ill. az e programban rögzített tanítási szünetek, ünnepek kivételével egyenletes módon alakul ki.


Leírás:
Az AKG  egész napos nyitvatartással üzemel.  A rendszeres programok 7.00 - 18.00 óráig tartanak. Eseti rendezvények, klubok az esti órákban is lehetnek (pl.: a beszélgető klub, a Pocsolygó, filmklub stb.). Színházi próbákat, alkotó köri, sportköri rendezvényeket, verse-nyeket  is rendszeresen tartunk az esti órákban és hétvégéken.
Az iskola funkcionális egységei is egész napos nyitvatartással üzemelnek.
Így pl.:
- 	a  könyvtár  reggeltől késő délutánig nyitva tart
- 	az internetes könyvtár minden délután nyitva tart.
- 	a számítógéptermek minden délután nyitva tartanak
- 	a klub, a színház és  zeneterem esténként is rendelkezésre áll
- 	az alkotóköri helyiségek, műhelyek nyitvatartása is igazodik a tanulói igé-nyekhez, programokhoz
- 	a tornaterem, a konditerem  folyamatosan, igény szerint  tart nyitva.
Mindez azonban nem jelenti azt, hogy a tanulóknak is egész napos az oktatás.

Az AKG lehetőségeket kínál tanítványai számára és mindezt az egyes gyerekek olyan mértékben használják ki, amennyire azt a kisiskolai programjuk, életkoruk, szándékaik, érdeklődésük lehetővé teszi.
Az AKG csengő nélküli iskola. 
A munkarend a két iskolai szakaszban jelentősen különbözik egymástól. Függ a kisiskolai programtól. A tanárok más kisiskolában, a gimnáziumi szakaszban tartott óráitól, a tanulók által választott programoktól. Ebben csupán a kezdési időpont biztos, mert függetlenül az évfolyamtól minden kisiskola minden reggel együtt, közös megbeszéléssel, saját rítusokkal kezdi a napot.
Alsó középfokon (7-10. évf. ) 
Tanítási heteken
8.15 - 8.30	közös iskolai kezdés
8.30 - 13.15	naponta két  epochális, valamint két tradicionális tanítási  óra
13.15-15.15	ebéd, alkotó körök, csibefoglalkozások, sportfoglalkozások (csibekeretben, ill. egyéni választással)
Témaheteken
8.15-8.30	közös iskolai kezdés
8.30-15.00	projekt programok (esetenként iskolán kívül, többször táborjellegű, bentlakásos projektheteket tartunk) 
Felső középfokon (11.-12. évfolyam )
8.10-8.25	közös iskolai kezdés
8.30-10.55	a választott programtól függő alapórák
11.10-15.25	szabad sávos órák, specializációk, ebéd (egyéni órabeosztással, terheléssel)
A szakképző évfolyamokon (13-14. évf )
8.30-15.25	szakirányonként eltérő órarenddel, függően az elmélet, gyakorlat aktuális arányától, napi 5-7 tanítási óra. Az étkezési időt itt is biztosítjuk.

Az étkezési lehetőséget a 11. 30-15.00 között nyitva tartó étteremben tudjuk biztosítani. A tanulók munkarendjét úgy állítjuk össze, hogy általában legalább 45perc álljon rendel-kezésükre az ebédelésre. Az önkiszolgáló étterem háromféle menüt kínál - vegetáriánus, reform és hagyományos étrenddel.


Leírás:
A program alapján tehát a tanulók heti képzési rendje, és iskolai terhelése képzési szakaszonként másképpen áll össze (részletei a képzési programnál). Mindegyikben közös azonban, hogy az AKG jelentős részben az iskolába helyezte az egyéni tanulás szinterét is, képzési szakaszonként csökkenő mértékben. Ezért a tanulóknak a napi órarendje egy-egy héten belül nagyon hasonlít egymásra. A napok között nincsenek nagy különbségek (csak a szabad sávban), mert a mindennaposság, az egyenletesség fontos elv volt a program kialakítása során. Mind az alsó évfolyamokon az epochális szisztémával, mind a felső évfolyamokon a tárgyak egyidejűségével arra törekedtünk, hogy minél többet tudjunk a gyerekeknek segíteni az egyéni tanulásban, minél inkább személyre szóló programot tudjunk kialakítani. Ez a törekvés az állandó heti órarendben is megjelent. Az egyéni tanulás jelentős részének iskolai szintre helyezésével - a korai szakaszban dominanciaájával - lehetőséget adtunk a gyerekeknek, hogy ne kelljen otthon éjszakába nyúlóan tanulni, ill. reményeink szerint a széles szabad sávos kínálat jelentősen korlátozza - talán egyeseknél meg is szünteti a magántanárokhoz járást. Ezt a célt szolgálja az is, hogy a külső tevékenységeket - munkarendbe építve, ellenőrizhetően - beépítette az AKG a programjába, módot adva arra, hogy a külső tevékenység kiváltson iskolai tevékenységeket is.


Leírás:
A képzés általános jellemzői 
1.	Az AKG gimnáziumi és szakképzést egyaránt biztosító középiskola.
2.	Az AKG képzési programját a nevelésfilozófiai célrendszernek alárendelten alakítottuk ki.
	Az ezredvégén megváltozott az iskola szerepe. Alapvetően más lett az információhoz jutás módja, az iskola ma már nem a tudás egyetlen "vára", forrása. A tömegkommunikáció, a mindenhová eljutó számítástechnika, az internet idézőjelbe tette, megváltoztatta az iskola műveltségközvetítő, műveltséghordozó szerepét. A szakmai, képzési programunkban a lezárt ismeret megszerzésének elsődleges szerepét, a tudás megszerzését elősegítő motivációteremtés és a fejlődést szolgáló módszertani eszköztár kialakítása vette át. A pedagógusok pedig elsősorban nem mint a tudás hordozói, letéteményesei, hanem mint segítő, problémafelvető, feltételteremtő, értékelő szakemberek dolgoznak iskolánkban.
3.	Az AKG-ban egységes alapú személyre szóló képzés folyik.
	Az AKG olyan szakgimnázium, mely az egységes tananyagon, tantárgyi követelményeken belül, a tanulók szándékainak, adottságainak, felkészültségének, munkabírásának megfelelő programokat, képzési irányokat kínál.
	Az egyes kurzusok, tantárgyak tervezése, tananyagainak, követelményeinek összeállítása során természetesen az egyes tanulóra vonatkozó szempontok csak elvi szinten jelennek meg. Mindenekelőtt a differenciált programok meghirdetésével, a kooperatív, differenciált módszerek tantárgyi programokba való beépítésével, az eltérő haladási ütem lehetőségének biztosításával, valamint a szintenkénti választás lehetőségével törekszünk az egyéni fejlesztésre.
	Külön szempont az egyéni, személyre szóló értékelési rendszer kialakítása, a patrónus és a szaktanár együttműködésével. Esetenként - időlegesen - a közös normák, követelmények személyre szóló ütemezését is lehetővé tesszük (gyorsítás, lassítás).
4.	Képzési alapelvünk, hogy gyerekeket tanítunk nem tantárgyakat. 
	Már a program kialakítása során is fontos elv volt, hogy olyan szakmai programokat alakítsunk ki, melyekben nem az a feladat, hogy a tanár azt tanítsa amit ő tud, hanem inkább arra törekedjen, hogy olyan módon alakuljon ki az egyes tevékenységformák anyaga, olyan módszereket válasszunk, melyekre a gyerekeknek szükségük van. A szándék megvalósulását erősen korlátozta a szaktudományok eltérő logikai rendszere, a pedagógusok másfajta szakmai, módszertani tapasztalata, valamint a változatlan kimeneti elvárások. Éppen ezért a tantárgyi programok tervezéséhez valamint a tanítási gyakorlathoz, a nevelőtestület megállapodott a szakmai rendezőelvekben.
	Eszerint a szempontok sorrendben:
•	az iskola nevelésfilozófiai elvei,
•	az iskola pedagógiai programja,
•	a tanulók életkori sajátosságai,
•	az adott tantárgy helye a képzés rendszerében,
•	az adott tantárgy speciális szakmai követelményei,
•	a tárgy módszertani, közvetítési igényei,
•	a rendelkezésre álló feltételek,
•	a tanulók személyes motivációi, adottságai.
5.	Az AKG  képességfejlesztő képzési anyagokat állított össze, melyben a hangsúly a tanulók iskolai tanulásán, a tanulói aktivitáson van. A képességfejlesztés legfon-tosabb eleme, hogy az egyes tantárgyblokkok, tantárgyak, tevékenységformák tananyag-kiválasztási szempontjaiban  elsősorban a személyiségfejlesztési célok dominálnak, s csak másodsorban a megszerezhető lexikális ismeret. A képességet használt ismeretként értelmeztük. A gyerekeknek – amikor hozzánk kerülnek – 12 éves korukra öröklött, szerzett és kialakult adottságaik, tanult ismereteik vannak. A család, az általános iskola, a kortárscsoportok és más hatások már kialakították bennük a normák elemeit, vannak elképzeléseik, attitűdjeik, indítékaik és szándékaik. Képzési programunk alapvető kiindulópontja és egyben végcélja is ezeknek az adottságoknak a képességgé fejlesztése. A képzés középpontjában tehát az egyes gyerek áll. Olyan tevékenységi, szervezeti és munkarendet igye¬keztünk összeállítani, amelyben a különböző gyerekek különböző adottságai – egyszerűen a hétköznapok során – képességgé válhatnak, direkt céltételezés, távlatos gondolkodás nélkül.
6.	A mai iskola csak a kognitív adottságait tekintve az átlagosnál jobb, és – az egyféle tevékenységben – a tanítási órán együttműködő gyerekeket preferálja. Az ettől való eltérésben ma ellenérdekeltek az iskolák. Az AKG-ban képzési programunk alapköve az alternatív, egymástól szignifikánsan eltérő tevékenység- és ismeretrendszer, hogy az iskola alkalmas legyen a nagyon különböző gyerekek számára nyújtani nagyon különböző programokat. Az AKG ezért alternatív és ezért közgazdasági gimnázium egyszerre.
7.	A képzés kiemelt céljai között szerepel a hagyományos műveltségnek és a modernizációnak az összehangolása. Ennek érdekében  jelentősen megnöveltük a módszertani tárgyak arányát (pl. számítástechnika, internet, tanulásmódszertan kommunikáció, önismeret), a tradicionális tárgyakat pedig az ezredvégnek meg-felelő technikai felszereléssel, differenciált tevékenységformákkal igyekszünk tanítani. Mindemellett kiemelt szerepet szánunk az olvasásnak, a hagyományos művészetek tanításának és gyakoroltatásának,  az egyéni és kiscsoportos felfe-deztető, forrásfeldolgozó módszertani eljárásoknak. A cél elérését külön segíti, hogy az AKG-ban kifejlesztett ismerethordozók elsöprő többsége gyakoroltató, forrásfeldolgozó, elsősorban eredeti szövegeket tartalmazó szöveggyűjtemény.
8.	A képzés tartalma megfelel a NAT és az érettségi követelményeknek. Az AKG nem mást, hanem mást is  tanít. De  leginkább a sajátos pedagógiai rendszere a  képzés módja jellemzi, s teszi olyanná iskolánkat mint amilyen.
9.	Az AKG-ban több fokozatú, rugalmas képzés folyik, ahol az  egyes tananyagok, tevékenységformák igazodnak a tanulók életkori sajátosságaihoz. A tanulók életkorának növekedésével nő az autonómia foka, a szabadon választott tevékenységek aránya, de egyben nő a tanulók kötelessége, felelőssége is. A különböző szakaszokban eltérő hosszúságú órákat tartunk, különböző a tanítási csoportok létszáma, eltérő a közösen feldolgozásra kerülő és az egyéni tanulást igénylő feladatok aránya, eltérő a szabadon választható kurzusok aránya. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy a 12-14 éves tanulók más módon tanuljanak, mint a 18-19 évesek.
10.	Az AKG képzés egész ideje alatt tanulói aktivitásra, kooperatív technikákra épülő pedagógiai módszerek különösen kiemelt szerepet töltenek be. Nagyon hangsúlyos eleme az AKG tanítási gyakorlatának, hogy nem lezárt, biztos ismereteket adunk a tanulóknak, hanem építve kíváncsiságukra, alkotó¬képességükre, egyéni és közös újraalkotására törekszünk a tananyagnak. Ezt a célt szolgálják a különböző tevékenységformák, az eredeti forrásokat felhasználó ismerethordozók, a problémaorientált tananyag-feldolgozások és a témahetek is.
Képzési idő:
6 - 8 év  függően a tanuló választott programjaitól, szándékaitól.
A képzés szakaszai:
1.	Alsó középfokú szakasz  7-10. évfolyam
2.	Felső középfokú szakasz 11-12. évfolyam
3.	Szakképző szakasz 13-14. évfolyam


Téma:
A képzési folyamat jellemzői - az alsó középfokú szakaszról

Leírás:
1.	A szakasz az általános képzés ideje.
	A tantárgyblokkokat egységes, minden tanuló számára azonos tanrendben tanítjuk. a személyre szóló differenciálás a csoporton belül történik.
2.	Az időszak során lezárt, a teljes  kultúraközvetítő szakaszt végigvivő NAT-   kompatibilis, képzést adunk. Tanulóink - amennyiben kívánják - alapműveltségi vizsgát tehetnek. A vizsga letétele nem feltétele a továbbhaladásnak, kivéve azt az esetet, ha valaki iskolát változtat.
3.	Az alaptárgyakat tantárgyblokkokban tanítjuk.
	A tantárgyblokkok az AKG-ban saját helyi tantervvel kialakított több műveltségi területet átfogó, differenciált ismereteket nyújtó tananyagok. Többségükben az iskola tanárai által megalkotott és az AKG Kiadó által megjelentett tankönyvekkel (ezekből a tankönyvekből ma már több száz iskolában tanítanak). A tan-tárgyblokkok: társadalomismereti blokk, művészetismereti blokk, természet¬ismereti blokk, matematika, gyakorlati tárgyak. Az egyes blokkok önálló szaktudományos tárgyakként, projektekben, műveltségi területekben egyaránt megjelenhetnek, függően az adott téma jellegétől, a tanulók életkorától. A tantárgyblokkos tanítás jellemzői: Az AKG-ban a hagyományos tantárgyak helyébe a pedagógiai célok szempontjából egységesnek tekinthető, helyi szelekcióval kialakított tantárgyblokkok kerülnek. A tananyagok kialakítását, órakereteit, az iskolai célok határozzák meg (figyelembe véve a megrendelők, a gyerekek, a szülők, az állam, a vállalatok érdekeit). Tartalmukat, ismerethordozóikat ennek alapján – a NAT-ot,  a szaktudományokat is figyelembe véve – az iskolában tanító tanárok munkaközösségei alakították ki. Fontos meg¬jegyezni, mi nem szándékoztunk tankönyveket, tananyagokat írni, mégis kénytelenek voltunk, mert indulásunkkor sem a szabad iskoláknak, sem az epochális rendszerben tanító iskoláknak nem voltak tankönyvei. Tehát mindent magunknak kellett elkészíteni.
	A helyi tananyagokat egy-egy munkaközösség úgy készítette, hogy közösen jóváhagytuk a tantervet, órakereteket, majd belső vita és jóváhagyás után külső szakmai lektorokat kértünk fel az egyes tankönyvek, ismerethordozók oppo¬nálására. A tananyag szelekcióját a szaktudományos logikával kialakított információmennyiség, valamint a tanulók optimális terhelhetősége alapján, közösen meghatározott órakeretek határozták meg.
	Így az ismerethordozóink nem csak hagyományos értelemben vett tankönyvek, hanem gyakorlatanyagok, feladat- és szöveggyűjtemények, esettanulmányok, irodalomjegyzékek, problémafelvetések. Több tantárgyblokkban önálló könyvekben  jelennek meg az egyes epochák anyagai.
	Fontos hangsúlyozni, hogy a tantárgyblokkok nem a hagyományos értelemben vett komplex vagy integrált tárgyak hanem helyi tananyagok. Kialakításukat az AKG sajátosságai, pedagógusainak szándékai, munkaközösségeinek felkészültsége, belső kompromisszumai határozták meg. Így az egyes tantárgyblokkok eltérő struk-túrákban jöttek létre.
	A természetismeret epochánként külön-külön zárt projektben közvetíti a szak-tudományokat - a kémiát, a biológiát, a fizikát, a természetföldrajzot - összegező epochákkal kiegészítve.
	A művészetismeret az irodalom, a képző- és filmművészet, zene epochákon belüli témaorientált összehangolására vállalkozott. A 7-8. évfolyamon képzőművészet és az irodalom óramegosztással epochálisan, a zene heti rendszerességgel kerül tanításra. 9-10 évfolyamtól a zenét is a művészetismeret epochán belül tanítjuk. 
	A társadalomismeret intenzív, kiterjesztett négy éves történelemtanítást egészített ki, négyéves kurzusokkal, mindvégig a jelenelvűség, a problémaorientáltság tükrén át, megőrizve a kronológiát, a történetiséget. A komplex megközelítésű történelmet (életmód, gazdaság, politika, társadalomtörténet) heti - tehát epochális - rend-szerességű képességfejlesztő társadalomismerettel párhuzamosan tanítunk. A társadalomismeretet Együttéléstannak neveztük el, s tartalmazza a társadalmi környezet megismertetése mellett, az alapvető mentálhigiénés, önismereti, pályaorinetációs tantárgyközi funkciókat is. 
	A matematika áll a legközelebb a szaktudomány által kialakított logikai rend¬szerhez, fokozatosan növelve a szakmai képességfejlesztés, az alkalmazott matematika arányát.
4.	Az idegen nyelv tanítása is sajátos módon történik az AKG-ban. (7-13. évfolyamra egyaránt érvényes programelem)
	Az idegen nyelv tanítása kiemelt cél az AKG-ban, akárcsak máshol, hiszen a több évtizedes "gettó" után különösen nagy a szülői és társadalmi elvárás a nyelvtudás iránt. A megoldási mód azonban eltér a szokásos iskolai képzési formától. 
•	Az AKG-ban előírás, hogy minden tanuló a képzés teljes időszakában minden nap idegen nyelvi órán kell, hogy részt vegyen.
•	Az idegen nyelvet 7-8. évfolyamon évfolyamszintű, 9-12. évfolyamon vertikális, nyelvi tudásszint szerinti csoportokban tanítjuk. 
•	7-8. évfolyamon egy idegen nyelvet, 9-10. évfolyamon választhatóan két idegen nyelvet, 11-12. évfolyamon előírás szerint két idegen nyelvet kell tanulni. 
•	Az érettségire való jelentkezésnek is feltétele. hogy a tanulóknak két idegen nyelven el kell jutniuk a középfokú nyelvi szintig.
•	Már 7. évfolyamtól a tanuló maga választja - szüleivel, szaktanárával, patrónusával egyeztetve - mind a tanult nyelveket,  mind annak szintjeit. 
•	Az AKG minden nyelvet, minden tudásszinten tanít, amire legalább 8 fő, 7 10. évfolyamon, ill. legalább 5 fő, 11-12. évfolyamon jelentkezik.
•	Az AKG a nyelvi programjait nem évfolyamokra, hanem nyelvi tudásszintekre adja meg. Eszerint meghirdetünk kezdő, középhaladó, középfokú, felsőfokú csoportokat (önálló tantervekkel, követelményekkel). Ezek közül a tanuló maga választja meg a tanult nyelv szintjét.
•	Az évenkénti pontszám az adott nyelvi tudásszint követelmény- teljesítésének mértékét jelzi, de csak az a tanuló érettségizhet, akinek idegen nyelvből középfokon legalább elégséges év végi osztályzata van.
•	A középfokú nyelvvizsgáért az AKG-ban az év végi pontszámon túl 5 többletpont jár, a vizsga letételének évében. A felsőfokú nyelvvizsgát további 6 ponttal honoráljuk. Nyelvvizsga pontszám csak az iskolában tanult, vagy olyan külső nyelvi kurzusért jár, amit a tanuló beillesztett év elején az egyéni órarendjébe.
•	Idegen nyelven a más kurzusokat is meghirdet az AKG, pl.: irodalom, országismeret, társadalomismeret, közgazdaságtan, stb.
5.	Az idegen nyelvhez hasonlóan egységes összehangolt, többfokozatú képzési rendben tanítjuk a számítástechnikát, informatikát is, elszakadva (9-10. évfo-lyamtól) az évenkénti tantárgycsoportoktól.
	A számítástechnika, informatika, mint alapvető modernizációs tárgyak a kezdetek óta kiemelt helyet foglaltak el az AKG képzési rendszerében, s szerepük azóta csak nőtt. A program a legelemibb ismeretektől a felsőfokú végzettséget adó programozásig, CD-ROM fejlesztésig átfogja a ma elérhető képzés szinte egészét. Az iskola technikai felszereltsége lehetővé teszi, hogy ne csupán, mint képzési cél szerepeljen a számítástechnika, hanem, mint módszertani segédeszköz is a többi tárgy képzésében megjelenve segítse a tanulók fejlődését. 
•	7-8 évfolyamon négyhetes epochában tanítjuk az informatika alapjait (már itt is tudásszint csoportokat szervezünk).
•	9-10 évfolyamon egyéni ütemezéssel, és órarenddel,  differenciált csopor-tokban megtanítjuk a számítástechnikai szoftverüzemeltetéshez, gépíráshoz, szövegszerkesztéshez szükséges ismereteket, gyakorlatot. Eltérő haladási ütemmel, de minden tanulónak el kell jutnia a gépírás készségszintű tudásáig, a szövegszerkesztés, a táblázatkezelés, az adatbázis-kezelés felhasználói szintű alkalmazásáig.
•	11-12. évfolyamon önálló érettségire-, felvételire felkészítő, előrehozott szakképző kurzusokat indítunk
•	Minden tanuló először szervezett keretek között, később egyénileg tanulja, majd könyvtárhasználati formában használja az internetet, e-mail-t.
•	Jelentős szerepe van az iskolai közéletben is - a nyilvánosság egyik legfontosabb fóruma - a belső internetes újságnak, melynek létrehozása, működtetése egyben az AKG már három éve működő honlapjának karbantartását is szolgálja.
•	A tanulók nagy többsége saját e-mail címmel rendelkezik, s rendkívül magas a rendszeresen levelező tanulók aránya.
•	A számítógépes internetes könyvtár, más szakórák megtartására, egyéni munkák készítésére is szolgál.
•	A tanárok és a  tanulók közösen fejlesztenek CD-ROM taneszközöket.
•	13-14. évfolyamon önálló szakirányként működik a számítógépes képzés (ld. a szakképzési programnál).
6.	Egyes  tantárgyblokkokat epochálisan tanítunk.
	Az epochális módszer azt jelenti, hogy egy-egy tantárgyblokk, egy-egy témakörét folyamatosan, minden nap 80 perces tanítási órákban tanítjuk, amíg az adott témakört be nem fejezzük. Naponta általában két epochát tartunk. Ez egyben azt is jelenti, hogy bizonyos alaptárgyakat egy  ideig nem tanítunk (általában három hetenként váltunk). 
	Az epochális szisztéma jellemzői
	Egy tanár egyidőben legfeljebb két epochális osztályt tanít, velük viszont három hétig minden nap együtt van. Ez az idő alkalmas arra, hogy megismerje a gyerekeket – a gyerekek is őt, s valóban személyre szabott feladatokat, személyre szóló intenciókat, személyes értékelést adjon.
	Meggyőződésünk, hogy ma a közoktatás legsúlyosabb problémája az elszemély-telenedés. Amennyire szoros, jó kapcsolat tud kialakulni az alsó tagozaton a tanító néni és a gyerekek között, annyira borzasztóan elidegenedett ötödik osztálytól az érettségiig az iskola. Csupán a tanórán kívül tudnak személyesebb hatást elérni a lelkes, munkájukat hivatásszerűen űző tanárok.
	A folyamatos napi munka lehetővé teszi az iskolai munka és az ún. házi feladat összekapcsolását. A tanulóknak naponta kevesebb tantárgyuk van, viszont ezeket minden nap tanulják. Így egyrészt el tudnak mélyülni az anyagokban, másrészt nem maradnak magukra a felkészülés során. Az epohális rendszerben a házi feladatra sokkal kisebb mértékben van szükség.
	Az egyéni tanulás szerepe megváltozik,  megnő a közös gyakorlás, a spontán elsajátítás aránya. 
	Az ilyen munkarendben megváltozik a tanár szerepe, kinyilatkoztatóból, animátorrá, segítővé, szervezővé válik. Epochális rendszerben nem lehet sietni az ismeretek közlésével. De lemaradni sem, mert a zárt egységekben minden témakörnek eleje és három hét múlva vége van. A tanár nem adhatja fel feladatként amivel lemaradt, a gyerek pedig együtt kell, hogy dolgozzon a többiekkel, persze saját ütemében. 
	Fontos előny az epochális rendszerben, hogy minden zárt téma végén egy nagyobb egységet összefoglalunk, lezárunk, s módot adunk a gyerekek számára, hogy összefüggően lássanak egy témát. Még a 3 hét "kiesés" is hasznos, mert ilyenkor rögzül az ismeret és azokat a sallangokat, amik felejthetők, tehát amelyeket később nem használunk, azokat el is felejthetik a gyerekek.
	 Az iskolai közös napi munka során a tanulás egyéni indítékai csoportmunkaként, a kortárscsoport aktív hatásaként jelennek meg. Az egyéni tanulásra is biztosít teret az epochális rendszer, de a csoportmunka valódi élményt, használható ismeretet jelent. Az epochális rendszer esetenként lehetővé teszi az előadás jellegű órát, de általánosan a tanulói aktivitásra, a kooperatív technikákra a csoportmunkára, a problémamegoldásokra, esettanulmányokra, irodalom-feldolgozásokra kell ebben a metódusban törekedni. Elengedhetetlenül szükséges hozzá a nagyon jól felszerelt információs bázis, az iskolai könyvtár, a sokféle folyóirat, a számítógépes, elektronikus eszköztár. 
	Nehézséget jelenthet a tanulók számára a 80 perces tanítási óra a megszokott 45 perceshez képest. De a közös munka, a jól szervezett munkabeosztás, a megismerés valódi élménye sokkal rövidebbé teheti a hosszabb időt, mint az egyszerű információközvetítés. 
	
7.	Más tárgyakat heti rendszerességgel tanítunk
	Bizonyos tantárgyak jellege nem teszi lehetővé az epochális rendszert. Ilyeneket vagy a teljes képzési időszakban, vagy csak bizonyos évfolyamokon, heti 2-10 órában, heti órarendi megosztásban tanítunk.
•	egyrészt az egyéni tanulást is igénylő  készségtárgyak, amiket mindig, folyamatosan,  kihagyások nélkül kell gyakorolni. A mi iskolánkban ilyen ,az anyanyelv, az idegen nyelv, a számítógép-használat.
•	másrészt a gyakorlati készségtárgyak. Ezek a sport, a tánc, az alkotó körök, a háztartástan, ill. a vállalkozások,
•	harmadrészt a beszélgetést igénylő, többnyire csibekeretben folyó foglalkozások. Ilyenek az mentálhigiénés ismeretek, a kommunikáció, egyes társadalomtudományi ismeretek,  az önismeret.
8.	A tárgyak harmadik csoportja az időszakosan blokkban tanított tevékenységek. Ezek olyan tárgyak, amelyeknek nagy fontosságot tulajdonítunk, de különböző okok miatt még nem nőttek be a hagyományos epochális tárgyak közé, s közvetítendő információs, képességfejlesztő funkciójuk ma az AKG-ban nem igényel teljes évet. E tárgyakat egyhetes epochában, vagy 3-4 hétig évente egy-egy blokkban tanítjuk. Ilyen a tanulásmódszertan, az informatika. 
9.	Az epochák témakörei esetenként több tantárgyblokkot átölelő témahetekben jelennek meg. Az epochákat záró összegzésekkel, közös kiállításokkal, előadá-sokkal, írásos, szóbeli ellenőrzésekkel fejezzük be.
	
	A témahetek jellemzői: Az év során 4-5 alkalommal - kisiskolai döntés függvényében - a hét egészét egy nagyobb téma közös feldolgozására fordítjuk. Egy téma a kisiskolában tanító tanárok közös munkájával alakul ki, de minden téma¬hétnek van vezető tárgya. Általánosan évente egy társadalom-, egy művészet- és két természetismereti témahetet tartunk. A témahetek - az epochákhoz hasonlóan -lezárt képzést adnak, s a végén közös alkotásban és egyéni értékelésben egyaránt megjelenik a tanulók heti munkája. A témahét alkalmas az eltérő attitűdű, felkészültségű gyerekek eltérő motivációjának megteremtésére, a hagyományos órakeretek felbontása pedig lehetővé teszi a speciális adottságokkal rendelkező tanulók speciális feladattal való megbízását is. A tantárgyak együttműködése a tárgyi szétbontottság megszüntetését, a globális megközelítést teszi lehetővé. A témahetek nem csupán játékos tanulást, hanem egyéni alkotást, szervezett keretek közötti könyvtárhasználatot tesznek lehetővé valamint közösségi élményt is nyújtanak, hiszen a témahetek egy részét a az iskolából elutazva, kirándulás keretei között szervezzük. Az AKG tanárai által kidolgozott témahetek önálló tanári útmutatóval  megjelennek, s máshol is hasznosítható módon dokumentálódnak.
10.	 Az AKG-ban gyakorlat és tevékenységorientált képzés folyik. 
	Törekszünk arra, hogy a tanulás domináns része az iskolában, közös, csoportos alkotómunka során valósuljon meg. Az AKG-ban az első időszakban az átlagosnál jóval nagyobb a mozgásos, személyiségfejlesztő és a művészeti gyakorlati tárgyak aránya. Ennek oka egyrészt a különböző művészetek kreativitásfejlesztő hatásának kihasználása, s fontosak ezek a tárgyak azért is, mert közvetlen élményt nyújtanak a tanulóknak, erőfeszítéseik közvetlen eredménnyel járnak. A gyakorlati tárgyak közelebb állnak az életkori sajátosságaikhoz, hosszabb távon is megőrizve motivá-ciójukat. Több gyakorlati tárgycsoportot is tanítunk:
•	a különböző alkotó tevékenységeket (dráma, film, kerámiakészítés, tűzzománckészítés, szövés, batikolás, famegmunkálás, fotó, videó, ikebana),
•	így sajátítják el, már az alapképzés során a számítógép-használatot,
•	a háztartási, gazdálkodási ismereteket (főzés, háztartásvezetés, vállal-kozások), e két tárgy 7-8. évfolyamon az alkotóháztartástan tárgy keretei között került bevezetésre,
•	gyakorlati tárgyként kerül a képzésbe a kommunikáció, a tanulás-módszertan,
•	valamint gyakorlati tárgynak tekintjük a 7-8. évfolyamon hagyományos formában működő, később  a sportszakosztályi formában megjelenő testnevelést is.
11.	Az epochális órákat 25-27 fős kupacokban, a többi órát 8-15 fős csoportokban tartjuk


Téma:
A képzési folyamat jellemzői - az felső középfokú szakaszról

Leírás:
1.	A 11-12. évfolyamon általános gimnáziumi képzés folyik, egyidőben többszintű tantárgyi csoportban, alternatív tanrenddel, egyéni órarendekkel. Az általános gimnáziumi képzés mellett. az AKG mindenekelőtt a társadalom-tudományi, közgazdasági, matematikai valamint bölcsész pályákra készít fel jó eséllyel.
2.	A szakasz teljes, lezárt képzést nyújt. Érettségivel, a hároméves  képzés képesítő vizsgával zárul.
3.	Annak ellenére, hogy a gimnáziumi szakasz általános célja a pályaorientáció, az érettségire, képesítővizsgára, a felvételire való felkészítés, az AKG az ebben a szakaszban végzett tanulmányokat is öncélként, az tudás, a kultúra megszerzésének örömeként fogja fel. Ezért az érettségi, felvételi felkészítő kurzusok mellett, speciális, szaktudományos és gyakorlatorientált órákat, ill. érdeklődési köröket is tart.
4.	A tanulók egyénileg állítják össze óratervüket függően a választott képzési iránytól. Választhatnak egész képzési irányokat és önálló tantárgyakat egyaránt. A döntések legalább egy évre kötelező előírást jelentenek. Váltani csak befejezett évvel lehet. Kivételt képez a gyorsabb ütemű haladás, amely elővizsgával, akár a két év egy év alatt történő elvégzését is jelentheti. 
5.	Az AKG minden olyan tantárgyat, tevékenységformát megszervez, amit legalább 8 fő választ. Az érettségi, felvételi felkészítők alsó létszámhatára 5 fő. (Ennek keretében indult be például a pszichológia, az etológia, vagy szerzett - iskolai keretek között - legtöbb tanítványunk jogosítványt.)
6.	Az alapórákat 22- 25 fős, a szabad sávos órákat, speciális, felvételi kurzusokat 5-15 fős csoportokban tartjuk.
7.	Az AKG igazodva az érettségi-felvételi követelményekhez, valamennyi érettségi-,  felvételi tárgyból középszintű  (3-4 óra/hét )  és emelt szintű (5-10 óra/hét ) kurzusokat hirdet meg.
8.	Bár a csoportok beindításának minimális létszámhatára 5-8 fő, de az AKG ez alatt a létszám alatt is indít kurzusokat, speciális programokat, akár egy tanuló számára is . Ez esetben azonban a költségek arányos részét a szülői háznak kell fedeznie.
9.	Azonos tantárgyaknak egyidőben vannak az órái. Az AKG ily módon biztosítja, hogy a tanulók egyes tárgyakból emelt szinten, másokból középszinten tanulhassanak. (Törvényben előírt érettségi tárgyak esetében a financiális fedezetet teljes egészében az iskola biztosítja létszámhatár alatt is.)
10.	11-12. évfolyamon minden tanulónak legalább hét tantárgyat kell választania. Ebben mindenképpen bent kell lennie az érettségi vizsgaszabályzatban rögzített tantárgyaknak. 
11.	Fontos cél, hogy a tanulóknak ne kelljen különórákra, felvételi előkészítőkre, más érdeklődési körüket érintő tárgyakra iskolán kívül járniuk. Szeretnénk, ha mindezeket az AKG keretein belül az iskolai munka terhére végezhetnék.
12.	A felső középfokon jelentősen megnő az egyéni tanulás, az elméleti, szaktudományos képzés súlya, s jelentős mértékben növekszik a nagyobb lélegzetű egyéni tanulmányok aránya.
13.	A felső középfokon a tanulók - a korábbi írásbeli értékelés megőrzése mellett - napi érdemjegyeket is kapnak. A továbbhaladás feltétele, hogy az év végi bizonyítvány osztályzatainak összege legalább 22 pontot érjen el. Ez egyben annyit is jelent, hogy továbbléphet az a tanuló akinek, valamely tárgyból elégtelen osztályzata van, de a minimális pontszámot elérte. Érettségire csak az a tanuló bocsátható, akinek az érettségi tárgyakból minden év végi osztályzata legalább elégséges.
14.	Az érettségire jelentkezés feltétele az iskolában meghirdetett és általános ill. részletes állami érettségi követelményekkel rendelkező tárgyak két éves tanulása, vagy ezzel egyenértékű osztályozóvizsga letétele. Ezen belül a kötelező érettségi tárgyak:  az anyanyelv, a magyar irodalom (ez az AKG-ban két tárgy, de egy érettségi tárgynak számít),  a történelem, két idegen nyelv, a matematika. A választható tárgyak: kiemelten valamelyik természet-tudományos, vagy közgazdasági tárgy  kétéves legalább alapszintű tanul-mányozása,  azaz minimálisan 27 óra/hét. Ez alól kivétel, ha valamely idegen nyelvből középfokú nyelvvizsgával rendelkezik a tanuló, ilyenkor ugyanis a tárgy leadható, de egy nyelvet továbbra is tanulni kell. Választható az alacsonyabb óraszámú szintentartó nyelvi kurzus, vagy felsőfokú ill. speciális idegen nyelvi képzés is.
15.	Az AKG-ban minden érettségi tárgyat meghirdetünk emelt és középszinten egyaránt. A kötelező tárgyakat csoportlétszámtól függetlenül (magyar nyelv és irodalom, történelem, első idegen nyelv, matematika), a többi tárgyat 5 fős csoporttól kezdve indítunk el.
16.	A képzés során az AKG kiemelten kezeli a társadalomtudományos, közgazdasági tárgyakat. Így  a történelem, közgazdaságtan, szociológia, politológia, filozófia, pszichológia, társadalomföldrajz, néprajz, etológia megfelelő választás esetén. 
17.	Emelt szinten felvehető továbbá a legtöbb idegen nyelv - a korábbiakban már jelzett csoporthatárokkal - magyar irodalom, művészeti tárgyak, matematika, természettudományos tárgyak, alkotó körök, testnevelés is.
18.	Az iskola mind alsó, mind felső középfokon a hagyományos tanítási órák mellett - az órarendbe, bizonyítványba is megjelenítve speciális tevékenység-formákat is szervez. Így pl. vállalkozásokban, alkotó körökben, klubokban, sportkörökben  vehetnek részt tanulóink.
19.	 Alapelv továbbá, hogy minden olyan tevékenység része az iskolai munkának, bizonyítványnak amelyet a tanuló az éves munkarendjébe felvesz, s  legalább heti 3 órás rendszerességgel szervezett formában gyakorol. Függetlenül attól, hogy az iskola szervezi  vagy külső tevékenységformában vesz részt a tanuló.
20.	11-12. évfolyamon változatlanul heti egy alkalommal csibefoglalkozásokat tartunk.


Téma:
A képzési folyamat jellemzői - a szakképző szakaszról (13-14. évfolyam)

Leírás:
Az AKG szakmai programját önállóan a szakképzési program keretében készítettük el. A szakképzési program része az AKG pedagógiai programjának, de tekintettel arra, hogy önálló kisiskolaként, szinte zárt egységben működik az iskola keretei között, ezért önálló programot készítettünk. (Eddigi tapasz-talataink szerint a szakképző szakaszra igen kevés AKG-ban érettségiző diák jár, hiszen döntő többségük egyetemi, főiskolai tanulmányokat folytat Így a szakképzésre járó tanulók többsége más középiskolában végzett tanuló. E tény is erősíti az önálló elkülönített program létét.)
Programunk ezen a ponton találkozott az alapítók megrendelői érdekeivel. A közgazdasági pálya ugyanis rendkívül nyitott szakma, alapvetően eltérő képességeket követel. A megrendelőkkel történt egyeztetés, a pályatükrök alapján nyilvánvalóvá vált, hogy egyrészt a munkahelyek az adott szakterületre alkalmas képességekkel (és nem csak konkrét ismeretekkel) rendelkező szakembereket várnak, másrészt hogy az elvárt szakmai képességek alapvetően eltérnek egymástól. Az AKG ezért közgazdasági gimnázium, melyben több képzési irányt hirdettünk meg, ezek között található üzleti, az üzleti adminisztrációs és  értelmiségi típusú attitűdöket egyaránt követelő képzési irány.
Az elvárások alapján az eltérő attitűdöknek a különböző képzési irányok pályatükre alapján az alábbi személyiségjegyek és képességelvárások fogalmazhatók meg: 
Az üzleti adminisztrációs attitűdök:
- biztonságorientált és erős affiliációs motívummal rendelkező személyiség,
- szorgalom, pontosság, türelem, kitartás, alkalmazkodóképesség, empá-tiás készség, időérzékelés és beosztás készsége, jó megfigyelő-képes¬ség, megbízható emlékezet, szelektáló képesség, rendező és rend-szerezőkészség, vulgáris műszaki adottság, verbalizálókészség, a figyelem összpontosításának készsége, esztétikai érzék, analóg gon-dolkodás készsége, állóképesség kell, hogy jellemezze.
A piacorientált, üzleti (menedzser) típusú attitűdök
- teljesítményorientált, erős hatalmi és egyben gyenge affiliációs motí-vummal rendelkező személyiség,
- szilárd értékrendszer, kritikai képesség, meggyőzőképesség, energia-beosztás képessége, nyíltság, realitásérzék, tárgyalóképesség, önképzés képessége, átstrukturáló képesség, kitartás, kudarcot viselni tudás, intuitivitás, produktivitás, alkalmazkodóképesség, koncentrálóképesség, taktikai érzék, humorérzék, implikációs készség, gyorsaság, üzleti érzék, döntési képesség, kezdeményezőkészség, kockázatvállalási készség, önállóság kell, hogy jellemezze.
Az értelmiségi attitűdök
- szilárd értékrendszer, határozott életstratégia, világos személyiségcélok, felelősségtudat, általános intelligencia,
- belülről vezéreltség, az önirányítás képessége, folyamatos önképzés képessége, alkotó és megújuló gondolkodás, meggyőzőképesség, vezetői készség, áttekintőkészség, lényeglátás, elemzőkészség, általánosító készség, döntési készség, fejlett problémamegoldó képesség, ellenőrzési képesség, az új felismerésére és alkalmazására való képesség, kezdeményezőkészség, kockázatvállalási készség, kommunikációs készség, logikus érvelés készsége.

A szakképzési céljaink között szereplő közgazdasági munkakörök kivétel nélkül sokirányú képességfejlesztést igényelnek, de kimutathatók a szakmák közötti alkalmasságindikátorok hangsúlyeltolódásai is.
Eddigi ismereteinkre alapozva meghatározható azoknak a képességeknek a köre, amelyek szakiránytól függetlenül mint általános képességigény ill. mint fejlesztendő adottságok szerepelnek.
Így a kommunikációs készség, a logikus gondolkodás és az átstrukturáló képesség, a koncentrálóképesség és az időbeosztás képessége nem csak az értelmiségi típusú, hanem az üzleti adminisztrációs ill. az üzleti munkakörökben is elvárt. A képzési célrendszert ezért úgy állítjuk fel, hogy az általános képességfejlesztő tevékenységek, munkaformák dominánsan jelenjenek meg, és a szakirányú képességfejlesztő kurzusok erre épülve, fokozatosan és folyamatosan lépjenek be. Az egyes képzési irányok ugyan zárt egységet képeznek, mégis igen sok bennük az alapvető képességekre koncentráló közös rész. 
Az iskolai élet egésze, a napi munka minden eleme közvetíti a képességfejlesztés igényét és lehetőségét. Az összehangolt pedagógiai és képzési célrendszer eredményeként a képzés végére kiteljesedő és ugyanakkor beszűkülő (speciális szakmai igényeknek megfelelő) szakmai képzést kívánunk nyújtani. Ez a látszólag bonyolult rendszer csak kívülről áttekinthetetlen, belülről mozgékony, és egy-egy tanuló számára egységes egésszé formálható.

Meghirdetett szakmák:
Az alapító okiratban előírt valamennyi szakmát meghirdetjük, s évente a jelentkezés függvényében indítjuk el őket. Azoknak a tanulóknak akik olyan képzési irányt választanak, amelyekre a minimálisan szükséges 15 fő nem jelentkezett, más irányt ajánlunk fel, vagy segítünk nekik az adott szakma megszerzését biztosító más intézménybe való beiratkozásban. 
Jellemzők
1.	A szakképzés az AKG-ban nem azonos a közgazdasági képzéssel, mert bizonyos -máshol közgazdasági tárgynak minősülő - szaktárgyak nálunk az általános képzés részei. Így az informatika, a számítástechnika, a gazdaság és üzlet, a mikro- és makrogazdaságtan, a média, a kommunikáció, a Young Enterprises (YE) Bár megalapozzák a szakmai képzést is, általános közismereti képző tárgyként, részben 7-10. osztályban mindenki számára, részben 11-12. évfolyamon a szabad sávban kerülnek meghirdetésre. (A mikro- és makrogazdaságtan nálunk érettségi tárgy, közgazdasági egyetemi felvételi tárgy, s mint ilyen évek óta a tanulók közel fele választja.) 
2.	Az AKG azért közgazdasági gimnázium, mert - bár az első hat évben általános gimnáziumi képzést folytat, lehetővé téve a közgazdasági specializáció felvételét -, biztosítja a tanulók számára, hogy az érettségivel egy időben, vagy azt követően közgazdasági középfokú végzettséget szerezzenek.
3.	A szakmai képzés gyakorlatorientált, közvetlenül is használható ismereteket nyújt. A képzési programok kialakítása során az általános követelményeken túl figyelembe vettük az alapító vállalataink szakmai szempontjait is.
4.	11-12. évfolyamon a szabad sáv keretei között felvehetők szakmai alapképző tárgyak, valamint teljes szakképesítést nyújtó programok a szakképzési prog¬ramban meghirdetettek szerint.
5.	13-14. évfolyamon a különböző képzési irányok zárt, mintegy 1000-1700  órás iskolarendszerű keretben folynak (tehát tanulói jogviszony mellett).  A képzés több mint fele gyakorlati jellegű. A kurzus végén a tanulók az OKJ (Országos Képzési Jegyzék) előírásának megfelelő képesítő vizsgát tesznek.
6.	A képzés a tanítási órákon kívül, élesben működő vállalkozásokban, az AKG és egyes alapítóink által közösen működtetett munkahelyeken valamint  korszerű számítógépes szimulációs gyakorlóhelyeken folyik.
7.	A konkrét szakképzés mellett a tanulók intenzív szaknyelvi - a később belépők - számítógép szoftverüzemeltetői képzést is kapnak.
8.	A későbbiekben több szakmában beindítjuk post secondary képzést is. (Ennek jogi legitimációja ill. szakmai fejlesztése most alakul ki Magyarországon, s ebben a folyamatban az AKG is részt vesz.)
9.	Az AKG indít iskolarendszeren kívüli képzést is, azoknak akik már megszerezték az első szakmájukat.


Téma:
Személyes motiváció, egységes értékelési rendszer

Leírás:
Az iskola működésének egyik kulcskérdése, hogy miért tanul, dolgozik egy tanuló az AKG-ban. Hogyan érhető el, az általunk definiált célrendszer, ha nincsenek államigazgatási eszközeink, ha még bejárni sem kötelező az iskolánkba? Miért lenne hajlandó egy gyerek a számára fárasztó, akkor és ott akár feleslegesnek látszó munkát végezni egy boldogságorientált, jelenelvű iskolában? Hogyan alakul ki a kötelességtudata, a "meg kell csinálni" érzése egy tizenévesben kényszerek, idomítás nélkül?
A válaszunk – első közelítésben – egyszerű. Azért, mert a külső motíváció mindig személyre szóló, tehát iskolánk arra törekszik, hogy minden egyes gyerekhez megtalálja a "kulcsot".
Az iskolai motiváció alaptónusát az iskola egészének légköre határozza meg. Ennek összetevőit az iskolai célrendszer, a tananyagstruktúra, a követelményrendszer, a szervezeti felépítés, a módszertani kultúra, a tanárok személyi varázsa, az általuk sugárzott szabadság, derű, és az örömmel végzett munka levegője adja.
A tizenéveseknek, amikor hozzánk kerülnek, már kialakult motivációs bázisa van. A család, a környezet adottságai már létrehozták azokat az indítékokat, melyek munkára, tevékenységre serkentik. Ha nincs is stabil belső motivációja, már nem szorul kizárólag külső indikátorokra. Az iskola feladata, hogy pedagógiai eszközökkel mozgásba hozza a meglévő adottságokat. Rendkívül sokféle indíték vezérelhet egy gyereket. Azért tanul, dolgozik, mert kell, mert a szülei elvárják, mert szokás és a körülötte lévő kortársai is ezt csinálják, mert érdemes, mert célja van vele, mert kialakult kötelességtudata van, mert érdekes s érdekli amit csinál, mert tudja mit miért tanul, információi vannak, mert kíváncsi, mert jobb akar lenni, győzni akar, visszaigazolást keres, mert értéket, mintát követ, szereti a tanárt és így tovább sorolhatnánk akármeddig. (Természetesen a miért nem tanul kérdésére a fentiek tagadó felsorolása lehetne a válasz.)
Ezek az indítékok nagyon különböznek egymástól s minden gyerek más motivációra mozdul. Sőt az életkortól, helyzettől függően az egyes tanulók is eltérő külső hatásokra reagálhatnak úgy, hogy igényes, folyamatos munkát végeznek. A felsorolt – és fel nem sorolt – motivációs hatások bármelyike minden tizenévest tanulásra serkenthet, de súlyuk, szerepük más és más. Ami egy gyerekből pozitív hatást vált ki, éppen ellenkező előjelű eredményt hozhat a másiknál. De ugyanannál a kamasznál más tanártól vagy más alkalommal is eltérő hatást érhetünk el, ugyanazzal a megközelítéssel. Ezért fontos a tanulók folyamatos és egyeztetett értékelése, a tanárok rendszeres eszmecseréje, de mindenekelőtt a gyerekek tisztelete és alapos megismerése.

Reméljük, hogy a pedagógiai képzési programunkban eddig leírtak már bemutatták, hogyan képzeljük el a személyes motivációt (személyesség, epochális rendszer, alternativitás, témahetek, patrónusrendszer stb.). Itt csak arra térünk ki, hogy hogyan kívánunk a személyes motiváción túl olyan egységes értékelési rendszert teremteni, mely megfelel az AKG pedagógiai, szakmai programjának.
Az értékelés funkciója rendkívül sokrétű, differenciált. Az AKG programja nem pedagógiai elemző mű, így csupán felsoroljuk azokat a funkciókat, melyeket a saját értékelési rendünk kialakítása során figyelembe vettünk.


Leírás:
Az értékelés funkciói:
1.	a folyamatos munka folyamatos visszajelzésének eszköze,
2.	a tanulásra, vagy más tevékenységre való érdekeltség megteremtésének eszköze,
3.	a motiváció egyik eszköze,
4.	az elvárt, követelményekben megfogalmazott ismeretekhez való viszony, illetve mérték kontrolljának eszköze,
5.	a hasonló tevékenységet végzőkhöz képest kialakult relatív helyzet megha-tározásának eszköze,
6.	versenyorientációt, sikert, kudarcot jelez,
7.	az önismeret kontrollja,
8.	az elvárt képességek szintmérésének eszköze,
9.	az előrehaladás mérésének eszköze.
Az értékelési rend követelményei:
1.	legyen egységes, egyszerű, áttekinthető,
2.	legyen differenciált, személyre szóló, az eltérő gyereknek eltérő sikereket bizto-sítson,
3.	legyen kiszámítható, azonos feltételeket teremtő,
4.	biztosítsa a szubjektív értékelés jogát is,
5.	jelezze a sikert és a kudarcot, de "skatulyázás" nélkül,
6.	preferálja a szorgalmat és a tehetséget,
7.	jelezze a tanuló számára helyzetét éppúgy, mint szülei, környezete számára,
8.	teremtsen érdekeltséget a "jó döntésre" az alternatív programok és az egyéni munkarend kialakítása során,
9.	legyen kompatibilis a közoktatás egészével,
10.	végül a kialakított játékszabályokat valamennyi érintett ismerje előre és közösen fogadjuk el. 
Ennyi követelménynek megfelelni egyszerre nem könnyű feladat. Nyilvánvaló, az AKG belső értékelési rendje sem felel meg mindegyiknek, de törekedtünk arra, hogy a hazánkban kialakult, elszemélytelenedett, "jegyfétist" eredményező osztályzatcent¬rikus értékelési rendszert átalakítsuk ill. gazdagítsuk.
 Az értékelés formái:
1.	Személyes, verbális értékelés
	A motivációs rendszerben kiemelkedő szerepe van a tanári, személyre szóló értékelésnek. Ennek jellege korrigáló, segítő, tanácsadó, orientáló. Többféle módon jelenhet meg:
- A pedagógus személyiségéből, értékrendjéből, tudásából eredő, – szinte minden pillanatban megjelenő – igen-nem, helyes-helytelen, típusú  -szabályozó megnyilvánulások.
- A közösen végzett tevékenységekben megjelenő tudatos, rendszeres, szóbeli értékelés.
- A pedagógus hosszabb beszélgetése, helyzetfeltárása gyerekkel, szü-lőkkel.
- A patrónusi megbeszélések eredményeként a patrónus rendszeres értékelései, csoporton belüli, vagy egyéni jelzései.

2.	Írásbeli szöveges értékelés
	A tanulók írásbeli munkájához fűzött részletes megjegyzések, kiegészítések. Ezekre nagy hangsúlyt helyezünk.
- Az egyes tantárgyak, tantárgyblokkok tanárai félévente írásban értékelik a tanulók tevékenységét, eredményességét. Közösen az adott csoporttal értékelik az egyes tanuló illetve a csoport egészének munkáját.
- A patrónusok félévente részletes írásos értékelést írnak a tanulóról, melyben értékelik a személyiségének, attitűdjeinek alakulását, a szaktárgyi értékelések közös jellemzőit, az iskolai közéletben való részvételét. Magatartásra, szorgalomra nem adunk érdemjegyet, hanem biztosítjuk, hogy a gyerek megtudja, a tanárok - akikkel együtt dolgozik - hogyan vélekednek róla. Feltárjuk helyzetét, fejlődését, s a szülők számára ezt írásban rögzítjük. A patrónusi értékelés kitér a tanuló munkafegyelmére, szorgalmára, személyiségjegyeinek alakulására, az értékelt időszak legfontosabb eseményeire, fordulópontjaira egyaránt. Nehézséget jelent a patrónusi- és a szaktanári értékelések megírásakor, hogy egy-egy ilyen értékelő a diáknak és szülőnek egyaránt szól. Egy egy patrónus - szaktanár - eldönti, hogy kinek címzi az értékelőt. Bárhogyan is döntünk, a szövegnek mindenképpen tartalmaznia kell azokat a - lényegében objektív - szempontokat, melyek mentén a személyes értékelés kialakul, s tartalmazza a patrónus - szaktanár - szubjektív véleményét is. Az elmúlt években általános gyakorlattá vált, hogy inkább a tanulóknak szól az értékelő a felsőbb évfolyamokon, s inkább a szülőknek a 7-9. évfolyamon.
Külön hangsúlyt helyezünk az értékelők egyéni, csibeszintű megbeszélésére, a szülőkkel való közös értékelésére. Az értékelés alkalom a patrónus- szaktanár véleménycserére, a személyre szóló feladatok meghatározására.


Leírás:
3.	Heti rendszerességű  szaktanári-patrónusi  egyeztetés
	Valamennyi kisiskolában hetente a szaktanárok és a patrónusok megbeszélik a tanulók elmúlt heti munkáját. Azoknak a tanulóknak, akik egy héten a minimális teljesítményt sem érték el (hiányzás,  elemi órai figyelem hiánya, egyéni feladatok elmaradása) a patrónusi közösség az adott szakfeladat megismétlését írja elő. Minden tanulónak valamennyi hétről (37 hét) kisiskolai tanári testületi határozattal kell rendelkeznie ahhoz, hogy év végi bizonyítványt kapjon. Azokat a tárgyakat, azokat a témákat, amelyeket nem tanult meg a tanuló, s az adott hetet nem tekintette elvégzettnek a kisiskola patrónusi közössége, az év során mindenképpen pótolni kell.
4.	Érdemjegyek
	A közoktatás egészéhez való illeszkedés, a kialakult szokások miatt, továbbá mert az esetek egy jelentős részében magunk is fontosnak tartjuk az eredményértékelést, a számszerűsítést, megtartjuk az öt fokozatú osztályzást. Ki kell viszont küszöböl-nünk gyengeségeit, az objektivitás, a megbízhatóság, az összehasonlíthatóság hiányát, a "jegyfétis" kialakulását, kizárólagos értékelő szerepét.
	Ezért:
- A tantárgyblokkok, osztályzott tevékenységek követelményeit előre közöljük a tanulókkal és szüleikkel. Ennek szintenkénti megfo-galmazását nem tartjuk szerencsésnek, mert a mércerendszer többféle képességet kell hogy fejlesszen, és alkalmazkodik az életkori sajá-tosságokhoz.
- Meghatározzuk az adott tevékenység elégséges szintjét, azaz a követelményminimumot is. Kijelölése  kisiskolai megrendelésre, mun-kaközösségenként, évenként történik. A helyi tanterv követelményei nem a minimumot tartalmazzák.
- Lemondunk a napi osztályozásról, mint manipulációs lehetőségről, mint a tanári hatalom naponkénti megnyilvánulási formájáról, mint a folyamatos tanulásra való kényszerítés eszközéről. Ki kell küszöbölnünk az osztályozás negatív kísérőjelenségeit, a stresszt okozó, megszégyenítő, büntető, negatív emóciókat keltő hatását. Az osztályzatoknak és az értékelés minden formájának visszajelző és nem minősítő funkcióját kell kiemelni. Az emberi körülményeket nem az osztályzáskor, hanem a tanulásban nyújtott segítségben kell figyelembe venni.
- A tudás mérése időszakosan egy-egy terjedelmesebb modul, egy témahét, egy-egy epocha lezárásakor történik változatos formákban. Az így szerzett jegyeken lehetőség van javítani. Az évközi munkát rendszeresen kell értékelni, de nem kell osztályozni. Ezek az értékelések arra alkalmasak, hogy a gyerekek és a tanárok képet kapjanak arról, hogy a tanuló hol tart, mennyit értett meg, mit kell még gyakorolnia, és miben felületes még a tudása.
- Az év végén egy tantárgyból vizsgát kell tenni (pl. sorsolással kihúzott tárgyból). Így egyrészt módot adnánk arra, hogy a gyerekek korrigálják egész évi teljesítményüket, gyakorolják a vizsgákra való felkészülés során az egyéni intenzív tanulást, másrészt nem lenne lehetőség az alapozás időszakában bármelyik tantárgy félvállról való kezelésére.
- Tantárgyi okok miatt osztályismétlésre senkit sem kötelezünk. Az a tanuló, aki egy tantárgyból nem felel meg, lehetőséget kap arra, hogy a későbbiekben – egy általa választott időpontban – levizsgázhasson. (Megállapodtunk azonban, hogy kettőnél többször már csak külön engedéllyel, s költségtérítéssel lehet vizsgázni.)
- Ugyanakkor lehetőséget biztosítunk az előrehozott vizsgázásra is. A tanulók akár a teljes tananyagból is levizsgázhatnak a tanév során bármikor, és megfelelő eredmény elérése után felmentést kaphatnak a további tanórák látogatása alól. Helyette maguk határozhatják meg, mivel töltik a felszabaduló időt.
5.	Egységes pontszámrendszer, bizonyítvány
Az egyes tevékenységek önálló értékelését, a személyes értékelést kiegészíti az érdekeltséget teremtő iskolai pontszámrendszer. Célja, hogy azok a tanulók, akik versenyorientáltak vagy hajlamosak a minimalizmusra, pozitív indíttatást kapjanak a hatékonyabb munkára. A tanuló összpontszáma az egyes tantárgyblokkok év végi osztályzatainak, vizsgaeredményeinek összegét jelenti. Tartalmazza az előírt tevékenységek pontszámát éppúgy, mint a szabad sáv terhére választottakat, akár iskolán belül, akár iskolán kívüli tevékenységről van szó. Ezt a pontszámot ugyanúgy tartalmazza az iskolai bizonyítvány, mint az egyes tevékenységek osztályzatait. Az egyes évfolyamokon való továbblépéshez pontszámminimumot írunk elő.
A pontszám minimum, minden évfolyamon 22 pont. Ezt azonban 7-10. évfolyamon minimálisan 8 tárgy alapján, 11- 12. évfolyamon 7 tárgy alapján kell összegyűjteni. (Így is ösztönözni kívánjuk felső középfokon a tanulókat a tantárgyválasztásra.)
Ez egyben annyit jelent, hogy az egyes tantárgyakból szerzett elégtelen osztályzat (0 pont) önmagában még nem jelent javítóvizsgát vagy osztályismétlést, amennyiben más tantárgyakból kiemelkedően teljesít a tanuló. Az érettségire bocsátáshoz azonban az érettségi tárgyakból el kell érni minden évben az elégségest, legkésőbb az érettségiig. Ugyanakkor nem elegendő minden tantárgyból elérni az elégségest, mert ez nem biztosítja a továbblépést. A kitűnő eredményt elérő tanuló a tantárgyi dicséret mellett az adott tantárgyból nem 5, hanem 6 pontot kaphat. Ez nem azt jelenti, hogy az AKG-ban hat fokozatú osztályozás van, hanem azt, hogy minden évfolyamon van egy-két tanuló, aki nem csupán kiemelkedő eredményeket ért el, hanem ezen felül jelentős többletmunkát vállalt, rendszeresen aktívan, másokat is segítve vett részt az órákon, s valami olyan pluszt tudott nyújtani, mellyel kiemelkedett társai közül (általános gyakorlat pl. hogy két jeles eredmény azonos tárgyakból, pl. két sportkör, két alkotó kör, két számítástechnikai jeles hat pontot ér). Vizsgatárgyból nem lehet hat pontot elérni.
A minimális pontszám előírása mellett a legtöbb pontot elérők munkáját  honoráljuk is.
Minden évben a pontszámok alapján évfolyamrangsort készítünk és 7-10. évfolyamon az évfolyam első három, 11-12. évfolyamon az első négy tanulót kiemelt ösztöndíjban részesítjük. Az alaptantárgyak illetve az azokhoz kapcsolódó vagy hasonló tantárgyak pontszáma azonos súllyal szerepel a tanuló összpontszámában. Amennyiben iskolán kívüli elfoglaltsága van a diákunknak, annak pontszám-beszámításáról minden esetben előre, év elején külön döntünk, az iskolán belüli tevékenységekkel történő összehasonlítás alapján. Az össz¬pontszámba bármilyen, a gyerek fejlődését elősegítő, életét gazdagító tevékenység beleszámít.
6.	A nyilvános bemutatkozás lehetősége
- Az értékelés fontos eleme. Minden tanévben biztosítunk időt arra, hogy a kupacok, tantárgyak, tevékenységek, egyes tanulók az iskola minden tagja, a szülők és a megrendelők nyilvánossága előtt bemutatkozzék. 
- Vásárt és kiállítást tartunk az év közben készült alkotásokból. Az önképző kör, a dráma kör bemutatkozó előadást tart valamint sportversenyeket és különböző játékokat szervezünk. Ezek a bemutatkozások nem versenyjellegűek, de biztosítják a felmutatás örömét, a sikerélményt gyerekeink számára.
- Előadások, közös alkotások Az epochák, témahetek végén függően a téma és a tárgy jellegétől nem csupán egyéni szóbeli és írásbeli összegzésre, hanem alkotásokra, előadásokra is módot nyújtunk. 
7.	Az alapvizsga, az  érettségi és a képesítővizsga
Az AKG – bármennyire speciális programmal rendelkezik – biztosítja tanulói számára az állami alapvizsga az  érettségi és képesítő vizsga ismeretszintjének elérését. Programunk egyik fontos eleme, hogy különválasztjuk az érettségit és a képesítővizsgát. Minden tanuló a 10. évfolyam végén alapvizsgát tehet, a 12. évfolyam végén érettségizhet az állami érettségi szabályainak megfelelően, és a 13. évfolyam végén képesítővizsgát tehet.
Tananyagaink a Nemzeti Alaptanterv figyelembevételével készülnek, s minden AKG-ban tanuló gyerek – amennyiben a program követelményeinek megfelel – képes lesz az objektív, egységes gimnáziumi érettségi követelményeinek megfelelni, egyetemi, főiskolai tanulmányokat folytatni.


Leírás:
Az AKG pedagógiai programja viszonylag nagy szabadságot biztosít a kisiskolák számára a mindennapi élet megszervezése, a részletes óraarányok meghatározása területén. Amit a pedagógiai program rögzít, az a kisiskolákra nézve előírás, de amiről nem beszél, abban szabad kezet ad az évfolyamok számára.
Az AKG pedagógiai programja lehetővé teszi a kisiskolák számára a megállapított keretektől való eltérést, így a leírt óraszámok átlagot és nem az egyes tantárgyak pontos óraszámait mutatják, de meghatározza az egyes műveltségi területek, tantárgyblokkok arányait valamint a tantárgyi, munkarendi  kötöttségeket.
Eszerint: 
- 	az alaptárgyakat mindenkinek tanulnia kell (amennyiben érettségizni akar),
- 	a teljes képzési időben minden tanítási napon legalább egy idegen nyelv órán mindenkinek részt kell vennie,
- 	alsó középfokon minden nap valamilyen mozgásos órát tartani kell, ez lehet hagyományos testnevelés óra, szakosztályi sportfoglalkozás, színházi próba, alkotó kör stb.,
- 	minden héten, mindenkinek egyéni vagy fészekalj-keretek között kiscsoportos beszélgető foglalkozása van,
- 	felső középfokon a kötelező érettségi tárgyakat - legalább középfokon - és valamilyen sportot  mindenkinek választania kell, amennyiben érettségizni kíván,
- 	a 7-10. évfolyamon legalább 8 tárgyat, 11-12. évfolyamon legalább 7 tárgyat mindenkinek tanulnia ke.


Téma:
Órakeretek - Alsó középfokon (7 - 10. évf.)

Leírás:
Egy év  37 tanítási hétből, azaz 5-5  háromhetes epochából,  4 hét témahétből, és 4 egyhetes epochából áll.  (A fentiek alapján 38 hétre lenne szükség , de különböző ünnepek, szünetek, több epochából elvesznek egy- egy napot, így  az epochák általában 14-15 naposak.) 

Megnevezés	7. évf.	8. évf.	9. évf.	10. évf.	összesen
Matematika	5 epocha	5 epocha	5 epocha	5 epocha	20 epocha
Társadalom-ismeret történelem, együttéléstan	4 epocha 
+ 2 ó/hét        + 1-2 témahét	4 epocha 
+ 2 ó/hét        + 1-2 témahét	4 epocha 
+ 2 ó/hét        + 1-2 témahét	4 epocha 
+ 2 ó/hét        + 1-2 témahét	16 epocha
 + 272 óra      + 4-8 témahét
Művészet-ismeret irodalom, zene, képzőművészet	5 epocha        + 4 egyhetes epocha           + 1-2 témahét	5 epocha        + 4 egyhetes epocha           + 1-2 témahét	5 epocha        + 4 egyhetes epocha           + 1-2 témahét	5 epocha        + 4 egyhetes epocha           + 1-2 témahét	20 epocha   +16 egyhetes epocha           + 4-8 témahét
Természet-ismeret   kémia, biológia, fizika, földrajz	
5 epocha        + 1-2 témahét	
5 epocha        + 1-2 témahét	
5 epocha        + 1-2 témahét	
5 epocha        + 1-2 témahét	
20 epocha      + 4-8 témahét
Anyanyelv	2 ó/hét	2 ó/hét	2 ó/hét	2 ó/hét	272 óra
Első idegen nyelv	5 óra/hét	5 óra/hét	5 óra/hét	5 óra/hét	680 óra
Második idegen nyelv	-	-	szabad választás	szabad választás	
Testnevelés	3 óra/hét +        sportválasztás	3 óra/hét +        sportválasztás	sportválasztás	sportválasztás	204 óra + sportválasztás
Alkotóház kismesterségek technika, háztartástan 	
2 óra/hét	
2 óra/hét			
136 óra
Alkotó körök			2 óra/hét	2 óra / hét	136 óra
Informatika	1 epocha	1 epocha	1 epocha	1 epocha	4 epocha
Tanulás-módszertan	4 egyhetes epocha	4 egyhetes epocha	4 egyhetes epocha	4 egyhetes epocha	16 egyhetes epocha
Számítógép-használat	-	-	3 óra/hét	3 óra/hét	204 óra
Csibe önismeret, kommunikáció,mentálhigiénia,  egyéni megbeszélés	
2 alkalom/hét	
2 alkalom/hét	
2 alkalom/hét	
2 alkalom/hét	
272 alkalom
( a témahetek idejére más tevékenységet nem tervezünk)


Téma:
Órakeretek - Felső középfokon (11-12. évf.)

Leírás:
A felsőbb évfolyamokon nem tudunk úgy egységes óraszámokat megadni, mint az első négy évre, hiszen itt már döntően a tanulók választják meg saját  programjukat. Az AKG differenciált kínálatot és egységes érdekeltségi rendszert biztosít a tanulók számára, a kisiskolai személyes pedagógia, a patrónusi rendszer fennmaradása mellett.   
Meghirdetett tárgyak	középszinten	emeltszinten (ó/hét)
Kötelező érettségi tárgyak
matematika  	4	5-8
magyar nyelv és irodalom	4	6
történelem	3	5
idegen nyelv 1.	5-10	5-10

Előírt tárgyak

idegen nyelv 2., 3.	5-10	5-10
(az idegen nyelv bármelyik nyelv lehet,
a teljesen kezdőtől a felsőfokú szintig, 
megfelelő létszám esetén)
testnevelés	2	5
csibe	       1 alkalom

valamilyen tárgy a szabadon választhatók közül
Szabadon választható tárgyak

ének - zene	2	5
képzőművészet (művészettörténet is)	3	5
művészeti alkotó körök 	2	
angolszász irodalom (angolul)	3	
társadalomismeret	3	6-8
néprajz	3
pszichológia	3	5
kémia	3	5
biológia	3	5
fizika	3	5
földrajz	3	5
etológia	3
közgazdaságtan	3	5
angol nyelvű közgazdaságtan	3	5
gazdaság és üzlet		6
csillagászat	3
gépírás, levelezés	3	5
informatika		5
programozás		5

Ezek azok a tárgyak melyek jelenleg is léteznek az AKG-ban. Természetesen megfelelő létszám esetén tanulói, tanári kezdeményezésre más programokat is indítunk. Létszámhiány esetén az egyes programok különböző szintjeit összekapcsolva, a közös témákat együttesen tárgyaljuk.  Emellett igény esetén szülői hozzájárulásos (kivéve a kötelező érettségi tárgyakat) kurzusokat tartunk.
Tanulói órakeretek
A tanulói órakereteket, -mint minden más elemét az iskolának- a pedagógiai program általános céljai, és az AKG szaktárgyi, módszertani sajátosságai határozták meg. Külön gondot jelentett, hogy az egyenletes tanulói napi terhelés, hogyan egyeztethető össze a gyerekek nagyon eltérő terhelhetőségével, adottságaival. 
Az 1993-as közoktatási törvény, továbbá annak 1996-os módosítása a kötelező órákat maximalizálta. Ez a korlátozás, valamint az AKG azon célja, hogy alsóbb évfolyamokon az egyéni tanulás nagyobbik része is az iskolai közös tanulás keretei közé kerüljön ellentmondásba került egymással. Szerencsére a törvény nem írja elő a tanítási óra hosszát. Ezért az AKG-ban egy epochális órát, -annak ellenére, hogy 85 percesek az epochák-, egy órának tekintünk. A felvételkor, minden családdal megállapodunk az epochális szisztéma ilyen módon történő érvényesítésével, mintegy szerződést kötve a szülőkkel. Valóságban természetesen nem jelent ez a megoldás többletterhet a gyerekeknek sőt, az egyenletes órarend, a tárgyak mindennapos közös feldolgozása lényegesen csökkenti terheiket ( A témáról részletesen is írtunk az epochális módszer bemutásakor.) 
A képzés két fő szakaszát, eltérő módon szerveztük, s az alapképzésben további kétféle formát választottunk, a fokozatosan növekvő szabad választás megvalósíthatósága érdekében. Az alábbiakban bemutatott órakeretek stabilak, de tárgyak megnevezése az adott időpontban a jelenlegi gyakorlatot mutatja. Ezek megválasztása a kisiskola joga és feladata. Így ahol tárgy elnevezés látható, ott az példajelleggel értendő. ( Bár évek óta változatlanul így működünk.) 
7-8. évfolyam
Megnevezés	Hétfő	Kedd	Szerda	Csütörtök	Péntek
1. óra	epocha	epocha	epocha	epocha	epocha
2. óra	idegen nyelv/ testn./ének	idegen nyelv/ testn./ének	idegen nyelv/ testn./ének	idegen nyelv/ testn./ének	idegen nyelv/ testn./ének
3. óra	idegen nyelv/ testn./ének	idegen nyelv/ testn./ének	idegen nyelv/ testn./ének	idegen nyelv/ testn./ének	idegen nyelv/ testn./ének
4. óra	epocha	epocha	epocha	epocha	epocha

5. óra	alkotóház-tartástan/társ. ismeret/csibe	alkotóház-tartástan/társ. ismeret/csibe	alkotóház-tartástan/társ. ismeret/csibe	alkotóház-tartástan/társ. ismeret/csibe	alkotóház-tartástan/társ. ismeret/csibe
6-8. óra	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv
9-10. évfolyam
Megnevezés	Hétfő	Kedd	Szerda	Csütörtök	Péntek
1. óra	epocha	epocha	epocha	epocha	epocha
2.óra	epocha	epocha	epocha	epocha	epocha
3. óra	idegen nyelv/           szám.techn./ ének	idegen nyelv/           szám.techn./ ének	idegen nyelv/           szám.techn./ ének	idegen nyelv/           szám.techn./ ének	idegen nyelv/           szám.techn./ ének
4-5. óra	idegen nyelv/           szám.techn./ ének	idegen nyelv/           szám.techn./ ének	idegen nyelv/           szám.techn./ ének	idegen nyelv/           szám.techn./ ének	idegen nyelv/           szám.techn./ ének
6-8. óra	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv
Megjegyzés: A szabad sávban a tanulók maguk állítják össze órarendjüket. Ebben előírt órák (társadalomismeret, csibe, alkotókör, testnevelés) valamint egyéni döntésen alapuló órák (idegen nyelv, alkotó kör, különböző más tudományok, speciális tevékenységformák egyaránt megtalálhatók). Az előírt választások és a teljesen szabad döntések közös jellemzője, hogy minden tanulónak egyéni órarendje alakul ki. Az előírt szabad sávos órák együttesen heti 7-8 órát tesznek ki, a szabad óraválasztásnak a tanuló egyéni döntése és a patrónus szabhat gátat. 

11-12. évfolyam
Megnevezés	Hétfő	Kedd	Szerda	Csütörtök	Péntek
1. óra	matematika/műv.ism.	Matematika/műv.ism.	Matematika/műv.ism.	Matematika/műv.ism.	Matematika/műv.ism.
2. óra	matematika/műv.ism.	Matematika/műv.ism.	Matematika/műv.ism.	Matematika/műv.ism.	Matematika/műv.ism.
3. óra	társ.ism	társ.ism	társ.ism.	Társ.ism.	Társ.ism.
4-8. óra	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv	szabad sáv

Megjegyzés: A szabad sávban minden meghirdetett program megjelenik - még az alapórák is. A tanulók választásának függvénye egyéni órarendjük, napi terhelésük. A szabad sávban kötelező választani az idegen nyelvet, részt venni csibefoglalkozásokon, valamilyen sport választása is előírás. Amennyiben valaki középszintű (3-4 órás) programot választ az alaptárgyakból, mód van szabad sávos órák megtartására is az alapórák idejében, megfelelő létszám esetén, időpont egyeztetéssel.

13-14. évfolyam
A szakképzés az AKG-n belül önálló kisiskolaként működik. Programját az OKJ előírások alapján szervezzük. Egy-egy irány egységes órakeretekkel, zárt képzési rendben működik. A tanulók terhelését, munkabeosztását a külön-külön meghirdetett szakképzési program határozza meg. A szakképzési programot mellékletben közöljük.


Téma:
A tankönyvek, taneszközök kiválasztásának elvei, az eljárás rendje

Leírás:
Az AKG az első iskola volt az országban, amely saját közzétett pedagógiai programmal, s  pedagógusai által kialakított helyi tantervekkel, saját fejlesztésű tankönyvekkel és más ismerethordozókkal végezte munkáját. Az elmúlt tíz év alatt stabilizálódott az iskola felszereltsége, saját kiadónk az ország egészében terjeszti tankönyveinket, más ismerethordozóinkat. A hatéves iskolára való átálláskor az AKG tanárai által készített tantervekhez itt készültek a tankönyvek, munkafüzetek, más taneszközök. Ennek költségeit részben a kiadó bevétele, részben az alapítvány fedezi. Ennek ellenére az AKG tankönyvei - tekintettel kisebb példányszámukra - valamelyest drágábbak, mint más kiadókéi. Ezért az alapítvány, azoknak a családoknak akik ezt igénylik - a szociális bizottságon keresztül - tankönytámogatást ad.

Az AKG-ban a taneszköz-használatot a következő eljárás szabályozza:

1.	Az AKG pedagógia programja alapján (alapelvek, pedagógia folyamat, működési rendszer, helyi tanterv) elkészültek a tantárgyi programok. Jóváhagyásuk  a mun-kaközösségek joga, feladata.
2.	A különböző programoknak eltérő a tankönyv, taneszközigénye (epochák, tárgy-specifikus jellemzők). Az AKG-ban vannak olyan tantárgyak, amelyek tankönyv nélkül, olyanok amik évente több tankönyvvel és olyanok is, amelyek egy tan-könyvvel működnek.
3.	A hagyományos taneszközök (könyv, példatár, munkafüzet, térkép stb.) mellett az AKG-ban helyileg kifejlesztett más típusú információhordozókat is létrehozunk ill. választunk (audiokazetta, videoanyag, CD-ROM, számítógépes hagyományos szoftver), ezek kiválasztása, finanszírozása a hagyományos eszközökhöz hasonlóan történik.
4.	A tantárgyi programok alapján a munkaközösségek határozzák meg a szükséges taneszközöket. A közösen kiválasztott taneszközök mellett, minden tanár jogosult egyéni döntésre is, amennyiben ezt a munkaközösség többi tagjával és a kis-iskolával (ahol tanít) egyezteti, s jóváhagyásukat megkapta. Az egyéni döntést indokolni kell. 
5.	A helyben készült tankönyveket az állami tankönyvminősítés mellett, helyi ill. a munkaközösség által megbízott lektorokkal ellenőriztetni kell.
6.	A tantárgyi programok alapján az AKG-ban készült tankönyveket, munka-füzeteket, gyakorló anyagokat, példatárakat egy évig - kispéldányszámú sokszo-rosítással - próbaanyagként kell kiadni, s a szükséges korrekciókhoz ki kell próbálni.
7.	A  próbaidőszak végi korrekcióba be kell vonni az adott taneszközből/taneszközzel tanuló tanulókat is. A tanulók felkérése a munkaközösség feladata.
8.	Azoknál a tantárgyaknál, ahol a munkaközösség nem helyi taneszközt készít, a szakanyag kiválasztásához a munkaközösségnek át kell tekintenie a piaci kínálatot, s a programhoz legközelebb álló taneszközt kell választania.
9.	Amennyiben kiegészítő, időszakos egyéni tanuláshoz szükséges taneszközöket határoz meg a munkaközösség (szaktanár), azokat  egyeztetni kell a kisiskolával. Ha ezek túlságosan drágák (erről a kisiskola patrónusai döntenek, a szülők véleményének meghallgatásával) a használatot a kisiskola megtagadhatja.
10.	 Az AKG az iskola könyvtárában biztosítja valamennyi iskolában használatos - egyéni tanuláshoz szükséges - taneszköz  használatát. Ennek érdekében a könyvtár, minden taneszközből minimálisan 5 példányt tart.
11.	A szabad sávban meghirdetett kurzusok taneszközigényének meghatározója a kurzusvezető tanár.
12.	A szükséges taneszközök - szöveggyűjtemény, irodalomjegyzék, térkép stb. - meghatározása csak akkor válik jogérvényűvé, ha az adott munkaközösség -  szaktanár - a követelmények meghirdetésekor, a kurzus kezdete előtt közzéteszi azokat.
13.	A taneszközök költségeit hat évre egyenletesen átlagköltségként kell a szülői ház felé elszámolni. 
14.	A taneszközök szülői fedezetét a hat éven át folyamatosan - havi rendszerességű finanszírozással is be lehet fizetni.
15.	 Az AKG a tankönyv, taneszközlistát  évente közzéteszi.


Leírás:
Az iskola mint szolgáltató intézmény és a szülői ház mint megrendelő, mint iskolahasználó között bonyolult sokrétű, sajátos kapcsolat alakul ki. Sajátos mert a szolgáltató intézménynek is lehetnek elvárásai a megrendelővel szemben, sőt esetenként a gyerek érdekében még konfliktusokat is vállalhat. De alapvetően az iskola dolga - s az AKG ezt vállalja -, hogy megfeleljen az iskolahasználók érdekének, elvárásainak. A mi értelmezésünkben a legfőbb iskolahasználó a gyerek, akinek az érdekeit képviselni, értékeit kialakítani a család hivatott. Ebben az iskola csupán társ, segítség lehet.
Az AKG működésnek szerves része, hogy:
- 	az AKG Alapítvány Kuratóriumában részt vesznek a szülők képviselői,
- 	az AKG legfelső fellebbviteli fórumán az Iskolabíróságban  részt vesznek a szülők képviselői,
- 	az AKG minden rendezvénye, tanítási órája nyilvános, s azokon minden AKG-s diák szülője  részt vehet (sőt, kérjük is, hogy vegyenek részt),
- 	az AKG biztosítja az összes szükséges feltételt, bármely szülői érdekképviseleti szerveződésnek.
Már a felvételkor, s később is rendszeresen, a patrónusok egyeztetik a szülőkkel a gyerekekre vonatkozó szándékaikat, elképzeléseiket, a szükséges pedagógiai, képzési teendőket. Szakmai tanácsokat adnak a lehetséges megoldásokról. Fontos viszont, hogy a gyerekek szándékai ellenére csak rendkívül kivételes eljárás esetén vállalunk együttműködést
 Az AKG  igény tart arra, hogy a szülői ház tartson igényt az AKG-ra.
Pedagógiai programunk fontos része, hogy a szülők minél több információval rendelkezzenek gyermekük iskolai munkájáról. Ennek keretében vállaljuk, hogy:
- 	folyamatos, rendszeres szóbeli tájékoztatást adunk a patrónuson keresztül a tanuló iskolai munkájáról. eredményeiről. fejlődéséről, sikereiről, problémáiról. Azonnal jelentkezünk hiányzás, komolyabb konfliktusok esetén (az AKG-ban nincs ellenőrző, fegyelmezési, jutalmazási szabályzat, házirend. Minden kérdést - ameddig csak lehet - igyekszünk személyesen a gyerekkel, szülőkkel közösen megoldani).
- 	félévente írásos értékelést  készítünk valamennyi tevékenységformában, tantárgy-ban elért eredményekről, az előrehaladás üteméről,  a problémákról.
- 	segítséget, együttműködést  nyújtunk minden szülök által felvetett kérdésben.
- 	bevonjuk a patrónuson  keresztül a szülőket minden fontos tanulói döntésbe, a projektek feladatainak kiválasztásába, az órarend, a szabad sávos órák kialakításába, a pályaválasztásnak megfelelő egyéni programok meghatározásába.
- 	igény szerint  szakmai előadásokat , szülőprogramokat szervezünk a  serdülőkor sajátosságait, a tipikus nevelési helyzeteket bemutatva.
- 	rendszeresen információkat adunk a kisiskola és az egész iskola életéről:
- 	szervezett formában legalább három alkalommal szóban a szülői érte-kezleten,
- 	szükség esetén összevont patrónusi, szülői, szaktanári, tanulói megbe-széléseket tartunk,
- 	írásban az iskolai gazdasági  ügyeiről.
Nem kívánjuk átvenni a család szerepét. Nem vállaljuk, hogy rákényszerítsük a gyereket a munkára, hogy érdeklődési körük ellenére válasszanak programokat, tantárgyakat.
Ezzel együtt nem hárítjuk a szülői házra az iskolai problémák megoldását sem (nincs intő, beírás,  stb.).

A tanuló felvételével, a tanulói jogviszony létrejöttével nem csak pedagógiai, hanem jogi, gazdasági kapcsolat is létrejön a szülői ház és az iskola között. Az AKG minden évben külön szerződésben állapodik meg a szülőkkel a finanszírozás módjáról, mértékéről, s ad írásos beszámolót, elszámolást az éves költségvetésről.
Az AKG,  szemben a legtöbb alapítványi és magániskolával nem csak a szülők által fenntartott iskola. Mi mégis - vagy éppen ezért - olyan szakmai programot állítottunk össze és kívánunk megvalósítani ami nem megy - nem mehet - a szülői házzal való együttműködés nélkül, nemcsak az egyes gyerekekre, hanem az egész iskolára vonatkozóan.
Ezért kérjük, hogy:
- 	vegyenek részt kisiskolák működésében.
- 	értékeljék, kritizálják az iskola pedagógiai programját.
- 	vessék össze ígéreteinket  tapasztalataikkal, s tegyék meg észrevételeiket A nevelőtestület vállalja, hogy bármely szülői javaslatot megtárgyal és a javaslat elfogadása esetén beépíti a programba. Elvetése esetén vállalja a nyilvános vitát.
- 	olvassák el tankönyveinket.
- 	ha elégedettek munkánkkal, segítsék szakmailag, anyagilag vagy más eszközökkel a gyerekeink nevelését.
Végül talán a legfontosabb: Vegyenek részt saját gyermekük életében, még akkor is, ha erre látszólag nincs idejük, még akkor is, ha a gyerek ezt látszólag nem akarja. Ennek az életkornak sajátos jellemzője a leválás és a kötődés egyaránt.


Téma:
A tanulói jogviszony létrejöttének  feltételeiről

Leírás:
AZ AKG évente három alakalommal tart felvételit.
1.	A  hatodik osztályosok számára minden év márciusában (1996-tól kezdve).
2.	A  tizedik osztály után minden év augusztusában  (2000-től kezdve).
3.	Az érettségit követően minden év augusztusában (1994-től kezdve).
A három felvételi  között nincs kapcsolat, a különböző iskolaszakaszokhoz, életkorokhoz illeszkedve eltérő létszámban, eltérő felvételi eljárással vesszük fel a tanulókat.


Téma:
A 7-12. évfolyamra való jelentkezés és a felvételi eljárás szabályai

Leírás:
A jelentkező 6. osztályosok közül évente  54 tanulót veszünk fel, közülük 36 főt a nevelőtestület, 18  főt az alapítvány jelölhet ki.
Jelentkezés 
1.	Az AKG minden budapesti általános iskolának minden év elején megküldi az adott év konkrét felvételi lebonyolítási rendjét.
2.	A felvételivel kapcsolatos tudnivalók minden évben megjelennek valamennyi felvételi tájékoztatóban.
3.	Általában  jelentkezni minden év  január közepétől, február közepéig lehet.
4.	Jelentkezési lapot az AKG-ban lehet kérni, de a normál iskolai jelentkezési lapot is elfogadjuk.

Szülői, tanulói tájékoztatók

A jelentkezést követően  több alkalmat biztosítunk, hogy a családok megis-merhessék iskolánkat, igyekszünk részletesen bemutatni az AKG-t,  megbeszélni,  mire van szüksége a családoknak, s mit tud vállalni az iskola.
Az AKG pedagógusai olyan szakmai programot alakítottak ki melyre, elvileg bármelyik gyerek alkalmas lehet, hiszen a program lényege, hogy az egyes gyerekekhez igazodó legjobb pedagógiai eszközöket igyekszünk megtalálni. Annak, hogy mégis ilyen bonyolult, tanárt, szülőt, de leginkább a gyerekeket terhelő felvételi eljárást hoztunk létre, több indoka is van. Bár nem vitatható, hogy komoly ellentmondás van egy magát gyermekközpontúnak minősítő iskola és a fenti bonyolult, fárasztó felvételi eljárás között.
12- 14 éves életkorban van a legnagyobb különbség a gyerekek fejlettségében, függetlenül a személyes adottságaiktól. Az AKG pedig nem kívánja a később érő gyerekeket kiszűrni a felvételi során. Azért törekszünk minél alaposabb megismerésre, mert nem egyszerűen a felszíni állapotot kívánjuk rögzíteni.
A csoportos  családi tájékoztatásra, azért van szükség, mert  nem ritka, hogy csak később, a felvételi után derül ki, hogy más elvárásokkal érkezett a család mint amire az AKG képes, nem ismerik eléggé programunkat. Azt gondoljuk, ha alaposan, részletesen bemutatjuk mire vállalkozunk, s mire nem, talán csak azok jönnek majd felvételizni, akik azt a pedagógiai programot akarják választani, amire mi vállalkoztunk.

A felvételi rendje, lebonyolítása
A belépéskor nincsenek tantárgyismereti elvárásaink. "Csupán" az alapvető társa-dalmi részvételhez szükséges  emberi alapkészségeket és az iskolai tanuláshoz szükséges feltételek szintjét vizsgáljuk. Figyelembe véve az életkori sajátosságokat Úgy mint:
- 	folyamatos olvasás, és szövegértés,
- 	írás és fogalmazáskészség a legalapvetőbb anyanyelvi ismeretek, élet¬korhoz igazodó szókincs,
- 	beszédkészség, kommunikációs helyzetfelismerés,
- 	figyelemkoncentrációs képesség,
- 	az analitikus gondolkodás elemi szintjei,
- 	a négy alapművelet készségszintű használata,
- 	elemi logikai problémák felismerése és megoldási képessége,
- 	szabály és normatudat, együttműködési készség,
- 	a társadalmi szokások megfelelő helyzetekben megjelenő használati ké-pessége,
- 	elemi etikai normák,
- 	a közvetlen környezetben való tájékozódás, eligazodás képessége,

A felvételi három részből áll.
1.	Képességmérő tesztből, amellyel a tanulók intelligenciaszintjét, figyelem-koncentrációját, logikai, számolási, szövegértési képességét vizsgáljuk.
2.	Írásbeli dolgozatból, amelyben a gyerekek motivációit, kreativitását, írás és kommunikációs készségét igyekszünk vizsgálni.
3.	Szóbeli ismerkedésből, beszélgetésekből. Amennyiben ötszörösnél kisebb túljelentkezés lesz, úgy minden jelentkezővel leülünk beszélgetni. Ha többen jelentkeznek, akkor az képességmérő teszt eredményei alapján az első 180 ta¬nulót hívjuk be a második fordulóra. Az ilyen alkalmak során megpróbáljuk minél alaposabban megismerni a tanulókat. Figyelembe véve az életkorból származó fejlettségi különbségeket, a gyerekek önállóságát, együttműködési képességét, logikai képességét, nyitottságát igyekszünk felmérni. 
A három forduló valamint az általános iskolai tanulmányi eredmények, osztályfőnöki információk alapján a kisiskola tanárai és felkért felső évfolyamos AKG-s tanulók eldöntik kiket tartanak alkalmasnak a felvételre. (Csak ők dönthetnek, másnak a felvételibe nincs beleszólása.) Az alkalmasságnak nincs létszámhatára, tehát akár minden beszélgetésen résztvevő gyereket alkalmasnak minősíthetnek a felvételiztetők. 
Amennyiben több alkalmas gyereket találnak, mint amennyi helyünk van - eddig minden évben így volt - a felvételiztetők közösen döntik el, ki lesz az a 35 tanuló, akit felveszünk az iskolánkba. 
Az alapítványi férőhelyekre való felvétel
Az AKG Alapítvány évente 18  hatodik osztályos tanulót vesz fel, az AKG felvételijén részt vett tanulók közül. A felvételi helyekkel az alapítók rendelkeznek, az alapítványi hozzá-járulásuktól függően. Évente változó számban szponzori helyekkel is rendelkezik az alapít-vány, függően az alapítók felvételi helyeinek számától. Ezekre a helyekre írásos ajánlatokat kérünk.

Fontos!
- 	A vállalatok maguk döntenek a felvételről, de az egy vállalatnál jelentkezők rangsorát a tanulók felvételi teljesítménye határozza meg.
- 	Az AKG csak olyan tanulót vesz fel, akiket a felvételi beszélgetések során az a felvételiztető tanárok is elfogadtak.
- 	Ugyanez a szabály érvényes a szponzori férőhelyekre is.


Téma:
A 11. évfolyamra való jelentkezés és a felvételi eljárás szabályai

Leírás:
Az iskolarendszer várható változása miatt 2000-től az AKG vállalkozik arra, hogy más iskolában lezárt képzést kapott tanulók számára is megnyissa kapuit. E döntésünknek több oka van:
- 	Lehetővé kell tenni, hogy később érő gyerekek is kaphassanak gimnáziumi képzést
- 	Lehetővé kell tenni, hogy olyan tanulók, akiknek a szabad iskolára van szükségük, s problémákkal küszködnek egy autoriter iskolában, iskolát válthassanak.
- 	Lehetővé kell tenni, hogy az eredetileg hozzánk jelentkezett tanulók közül, akik még mindig szívesen jönnének és később érő típusok, újra megpróbálhassák a felvételit.
Jelentkezni lehet befejezett 10. osztállyal.
A jelentkezés és felvételi szabályait - a közoktatás változásainak függvényében - legkésőbb 1998- ban alakítjuk ki.
Ezek az indokok lényegesen nagyobb kapacitást tennének szükségessé. Az AKG azonban legfeljebb 66  főre tölti fel a 11. évfolyamot. Ez annyit jelent, hogy  évenként 12 tanulót veszünk fel.  Amennyiben egy évfolyam létszáma - valami oknál fogva - kisebb mint az induló létszám volt, a hiányzó helyeket is feltöltjük.


Téma:
A 13. évfolyamra való jelentkezés és a felvételi eljárás szabályai

Leírás:
1994 - a szakképző szakasz megindulása - óta az AKG felvesz más iskolában érettségizett tanulókat is, tekintettel arra, hogy az eredetileg szándékoltnál lényegesen több tanulónk tanul tovább valamilyen felsőoktatási intézményben. A különböző szakirányokban évente összesen 75-80 fő képzésére rendelkezünk kapacitással. A teljes létszám feltöltésére, évente kb. 65-70 tanuló felvétele a realitás.
Egy-egy képzési irányban általában 15-20 fő  vesz részt a képzésben.
A jelentkezési lehetőségekről minden évben tájékoztatjuk a középiskolákat, megjelenünk a felvételi, szakképző tájékoztatókban.
Jelentkezés minden év augusztus közepéig, az AKG szakképzési titkárságán.
A különböző szakirányok önállóan felvételiztetnek, és évente jelentkezéskor írásban közlik a felvételi követelményeket. Általában  szakirányú képességvizsgálat  valamint nyelvi meg-hallgatás a követelmény. Előképzettség csak a számítógép-programozói szakon szükséges.


Téma:
A tanulói részvétel az AKG döntésjogi rendszerében

Leírás:
Alapvetően az Alkotmány és az Oktatási törvény, szabályozza a tanulói jogokat. Az AKG alapelveiben lemondott a jogi eszközök alkalmazásáról a képzési, értékközvetítő funkciók gyakorlása során. E tény nem jelenti egyben azt is, hogy az iskola nem biztosítja a tanulók számára a törvényben rögzített szervezett részvételt az iskola életében. A személyes pedagógia és a szervezett tanulói részvétel nem mond ellent egymásnak. Az AKG nevelőtestülete külön jogszabályban nem rögzíti a tanulói közös¬ségek, illetve érdekérvényesítő-csoportok az önkormányzat jogait és kötelességeit. Ezek bármilyen jogkörű kialakítása a tanulóközösségek feladata és joga.


Leírás:
- 	Az AKG diákjai teljes jogú iskolapolgárok, ebben a minőségükben megilleti őket: 
- 	az AKG valamennyi programjában, képzési irányában való részvétel joga.
- 	a döntésükhöz szükséges valamennyi információhoz való hozzájutás joga.
- 	az iskolai nyilvánosság bármely fórumán való véleménynyilvánítás joga.
- 	a különböző iskolai véleményező, döntéshozó szervezetekbe való delegálás, a választás és a választhatóság joga.
- 	A tanulók kötelessége, hogy  a pedagógiai programban rájuk vonatkozó, illetve a saját maguk által választott programokon részt vegyenek, s ott erejükhöz, felkészült¬ségükhöz mérten igényes munkát végezzenek.
- 	A tanulók kötelessége, hogy az iskolai munkájuk során tekintettel legyenek másokra, s megadják minden társuknak, tanáraiknak, az iskola más  dolgozóinak a kellő tiszteletet.
- 	Valamennyi tanulótól elvárt, hogy őrizze az AKG épületét, eszközeit, s felróható felelősség esetén a kárt megtérítse.
- 	Minden tanulót megillet a rá vonatkozó valamennyi információ és döntés megis¬merésének joga.
- 	A kisiskolák tanulói képviselőt küldhetnek a nevelőtestületi értekezletre.
- 	Az AKG diákjai két képviselőt delegálhatnak az AKG Alapítvány Kuratóriumába.
- 	A tanulók joga a szaktanárok és a patrónusok minősítése, értékelése.
- 	A tanulóknak joguk van a különböző szakanyagok, tananyagok, taneszközök és az értékelési rendszer minősítéséhez.
- 	Tanulói felkérésre a nevelőtestület biztosít a diákönkormányzat működését segítő tanárt.
- 	A tanulókat megilleti a képviseleti jog az Iskolabíróságban.
 Diákönkormányzat
A diákönkormányzat jogi státusát a közoktatási törvény tartalmazza. Az AKG pedagógiai programja a személyességre építve a tanulói részvételt hétköznapi ténynek tekinti, s nem tulajdonít jelentőséget a jogi szerveződésnek, ennek ellenére az döntés¬jogi rendszerben rögzíti az Diákönkormányzat szervezésének jogát és feltételeit. Minden kisiskola nevelőtestületének kötelessége kezdeményezni a diákönkormányzat létrejöttét, s amennyiben létrejön legitim diákönkormányzat, a kisiskola kötelessége minden feltételt megteremteni működéséhez.  A diákönkormányzat maga határozza meg működési rendjét, kompetenciahatárait. A határok meghúzása a törvény keretei között autonóm módon történhet, ezt meghaladó igény estén a kisiskola nevelő¬testületével kell egyeztetni a tanulói igényeket.
A kisiskolák diákönkormányzatai össziskolai diákképviseletet hozhatnak létre, melyhez az AKG minden feltételt köteles megteremteni. Az iskolai diákönkormányzat maga határozza meg működési rendjét, kompetenciáit, hasonló eljárással, mint a kisiskolán belül. A nevelőtestületi dönté¬sekkel kapcsolatos eltérő diákönkormányzati vélemény az egyeztetésig ill. az Iskolabírósági döntésig, halasztó hatályú. Függetlenül attól, hogy valamely kisiskola diáksága létrehozott e diákönkormányzatot vagy sem, minden AKG-s tanulót megilleti a kuratóriumba ill. az Iskolabíróságba való választás és választhatóság joga.
Iskolabíróság
Az igazságszolgáltatás legfelső döntéshozó szerve az AKG-ban az Iskolabíróság. Döntéseinek egyetlen korlátja a kuratóriumi vétó. Ebben az esetben közösen válasz¬tott, külső természetes, vagy jogi személy döntése a végleges döntés Az Iskolabíróság tagjai a kisiskolák diákjai által választott egy-egy diákbíró, a kisiskolai szülői értekezlet által választott egy-egy szülőbíró, az iskola dolgozói által választott hét dolgozó, valamint a kuratórium nem pedagógus, nem szülő és nem diák delegáltjai. Az Iskolabíróság tagjait az iskolával való jogviszony tartalmáig, de legfeljebb hét évre választja. Az Iskolabíróság vezetője a pedagógiai vezető, aki azonban nem rendelkezik bírói jogosítványokkal. Feladata az Iskolabíróság működési feltételeinek megte¬remtése, az adott ügyben bíráskodó négy bíró kiválasztása. 
Az Iskolabírósághoz bármelyik iskolapolgár vagy intézményi szervezet fordulhat, aki bármely ügyben -  pedagógiai, képzési, munkavállalói, gazdasági stb.- az érvényes nevelőtestületi döntést megváltoztatni kívánja. A beadványt benyújtónak ill. az ellenérdekű feleknek joguk van a kiválasztott bírákkal szemben kifogással élni, s új bírákat kérni a megválasztott bírók közül. A pedagógiai vezető köteles egy alkalommal a kifogást figyelembe venni és új bírót kijelölni. Az adott ügyben a négytagú bíróság elnököt választ aki, az eljárást végigviszi. Az elnöknek a döntéskor - szavazategyenlőség esetén - minősített szavazata van. Az Iskolabíróság ügyrendjét, szabályzatait maga határozza meg.


Leírás:
Az ÉPÜLET a Fővárosi Önkormányzat tulajdonában van, melyet az AKG működéséhez rendelkezésére bocsátott.  Szép, a század elején (1911-ben) eredetileg is iskolának készült épület. Az elmúlt hét évben folyamatosan  teljesen felújítottuk ill. új szárnnyal bővítettük és beépítettük a tetőteret is.. (Ma már csupán a lépcsőház felújítása hiányzik.)
Mintegy 300 millió forintot költöttünk a felújításra, bővítésre, felszerelésre. A költségek felét az MKM, 40%-ot az alapító nagyvállalatok, 10%-ot az önkormányzat fedezték. Folyamatos munkánk eredményeként Magyarországon szokatlanul jól felszerelt, szép iskolát sikerült létrehoznunk. Minden folyosót szőnyegpadló borít (a gyerekek így leülhetnek, heverészhetnek mindenütt), a termekben pedig parketta van.
Éppen a század eleji építkezés miatt sajnos nincs aulánk, s kicsi a tornaterem is. A beruházás teljes tervdokumentációja már 1989-ben elkészült (a MAKONA tervei alapján), amely 1000 m2-es aulát, 600 m2-es tornatermet, további társalgókat is tartalmaz. Sajnos a beruházás második ütemére egyelőre nem áll rendelkezésre a mintegy 180 millió forint. Ezért minden évben csak egy kicsit tudunk előrelépni.
Az iskola általános működési elvének fontos része az eszközök, helyiségek szabad használata. Ez vonatkozik a tanári , tantermi, funkcionális helyiségekre egyaránt.    
Általános tanterem 
(Minden teremben alapfelszerelés az egyszemélyes tanulóasztal, a hálózaton és külön is működni képes TV, videó, írásvetítő, diavetítő, Hi-Fi berendezés. A nagytermekben minden tanulónak saját, állandó szekrénye van, az épület minden szintjén biztosított az internetes hozzáférés.) 
•	nagyterem: (kb. 60 m2-es) 30 fős helyiség	12
•	multimédia nagyterem:	1
	(IBM pentiumok + CD-ROM-meghajtó,
	 hálózat + minden gépen internet hozzáférhetőség)
•	közepes terem: (kb. 45 m2-es) 20 fős helyiség	9
•	kisterem: (kb. 35 m2-es) 10-15 fős helyiség	5
Az új programmal együtt 1996-2002 között az általános termeket kisiskolákká alakítjuk. Egy kisiskola két nagyteremmel, előtérrel, kistanárival rendelkezik. (Eddig két kisiskola készült el, 1998 nyarán épül a harmadik.) 
Funkcionális egységek

•	Tornaterem   (kb. 200 m2-es)  + teniszpálya + öltözők
- 	Kondicionálóterem (kb. 40 m2-es) felszerelve
- 	Kerámiaműhely  (kb. 40 m2-es) égetőkemencével, gépi korongozókkal
- 	Konyha + étterem (kb. 300 m2-es) modern technikával felszerelt, háromféle menüt (hagyományos, vegetáriánus, reform)  készítő konyha és önkiszolgáló étterem, előtérrel, mosdókkal
- 	Rajzterem ( kb. 100 m2-es) 1 nagy és egy kis helyiség előtérrel
•	Videóstúdió (15 m2-es)  modern technikával felszerelt, hálózatot  is működtetni képes,  filmkészítésre, rádióadásra alkalmas
•	Gyakorló iroda (kb. 120 m2-es), amely egy nagyvállalat teljes műkö¬dését számítógépes hálózaton szimulálja 1 nagy és 1 kis helyiség 
- 	Természettudományos kabinetek (kb. 130 m2-es)  2 nagyterem, elő¬térrel, kémiai, fizikai, biológiai kísérletekhez megfelelően felszerelt helyiségek
- 	Orvosi rendelő  (kb. 20 m2-es) 
- 	Könyvtár  (kb. 150 m2-es) 2 nagy helyiség,  előtérrel, olvasóterem, kölcsönző, sokszorosítási lehetőséggel
- 	Színházterem (kb.120 m2-es) egy modern kisszínház, teljes technikai felszereléssel
- 	Számítógéptermek
- 	IBM  486-os gépekkel 3 terem az alapképzéshez,  3x17 gép (kb. 140 m2-es) 
- 	IBM  486-os gépekkel 1 terem a szakképzéshez, 13 gép
- 	CD-ROM fejlesztéshez szükséges terem
- 	Diákklub (kb. 130 m2-es) állandóan nyitva tartó, közös társalgó, programhely


Leírás:
(Megjegyzés: Az iskola az MKM iskolájaként, költségvetési intézményként gazdálkodik Az alapítvány önálló gazdálkodást folytat. Az iskola a két gazdálkodási rend elszámolási szabályait külön-külön tartja be, de a felhasználás és a belső döntési rend egységes szempontok alapján működik.) 
Gazdálkodásunk általános alapelve - a nonprofit szektorban szokásos - szükségleti elv. Ez annyit jelent, hogy az AKG szakmai programjának kialakítását nem csak pénzügyi szempontok uralták, s a pedagógiai, szakmai, iskolahasználói szempontok alapján kiala¬kított  iskolai program megvalósításához igyekszünk forrásokat teremteni
Az alapelv érvényesítése természetesen nem jelenti a gazdasági szempontok kizárását, csupán a program kialakítására vonatkozik. A valós pedagógiai folyamatban jelentős szerepe van a korlátozottan rendelkezésre álló pénzügyi forrásoknak (pl.: az előző fejezetben jeleztük, hogy nincsenek megfelelő közösségi tereink, hiányzik egy normális tornaterem stb.).
- 	Az AKG önállóan gazdálkodó iskola. 
- 	Az AKG jogi státusának megfelelően költségvetési és alapítványi gazdál¬kodást egyaránt folytat. Az MKM-mel kötött megállapodás alapján a  minisztérium állami támogatásban részesíti az iskolát:
- 	az alapellátást az MKM (reményeink szerint, bár erről nincs megállapodásunk hosszú távra, a fővárosi szakképzési szintnek meg¬felelő mértékben),
- 	a  többletfeladatokat az Alapítvány (ezen belül a vállalatok, szponzo¬rok, saját bevételek, szülői támogatások)  finanszírozza.
- 	A gazdálkodás stratégiáját és az éves költségvetést az iskola nevelőtestülete hagyja jóvá és az MKM valamint az Alapítvány Kuratóriumának jóváhagyásával lép életbe. 
Az AKG  kiadásai nagyobbak, mint az elszegényedett önkormányzati  iskoláké, mert:
- 	az átlagosnál lényegesen jobban felszerelt, s ezért a fenntartás, működtetés költségei az átlagnál sokkal magasabbak,
- 	az egy tanítási órára jutó tanulók  száma kupacórák esetén 23 fő, csoport¬órákon 11 fő, így az  iskola összes megtartott órája egy azonos létszámú gimnázium összóraszámának közel  kétszerese,
- 	a tanulók  lényegesen több órát vesznek fel saját elhatározásból, mintha kötött órarenddel dolgoznánk,
- 	a pedagógusok lényegesen több feladatot végeznek, s magasabb szakmai kvalitással, mint általában a középiskolák tanárai:
- 	az iskola egész napos,  egész éves, " folyamatos" műszakban dolgozik,
- 	a patrónusi feladat - hat éves - folyamatos készültséget, speciális szak-értelmet, pedagógiai többletmunkát jelent,
- 	az epochális tanítási órák törvényileg egy órát jelentenek, valójában majdnem két tanítási óra hosszúságúak,
- 	helyi tanterveket készítettünk, melyeket országosan is terjesztünk,
- 	saját tankönyvekből tanítunk, amelyeket  az AKG pedagógusai írtak, legtöbbjüket az ország igen sok iskolájában tanítják,
- 	az epochális módszer sajátos, új képzési metodikát igényel, eszköz- és munkaigényesebb, mint a hagyományos órák.
- 	a speciális tevékenységformák, epochák anyag- és eszközigénye rendkívül magas. Iskolánkban az elméleti órák aránya alacsonyabb a szokásosnál,
- 	többféle és differenciáltabb szolgáltatást nyújtunk az iskolákban szokásosnál,
- 	az AKG kiadója, kis példányszámban adja ki tankönyveinket, ezért kiadványaink ára magasabb a normál tankönyváraknál.
Mindezen - és más kisebb hatású - okok miatt egy tanuló lényegesen többe kerül, mint más iskolákban (1997-ben kb. 350 ezer forintba került egy AKG -s tanuló).
Nagy összeget jelentenek az ún. tanulói közvetlen költségek (tankönyv, étkezés, kirándulások, táborok, kulturális programok stb.). 1998-ban több mint 100 ezer forintot tesznek ki.
Az AKG sajátos gazdálkodása miatt ezek a költségek is iskolai szintű kiadásként jelennek meg.
A szülői hozzájárulás módjáról
A család az AKG-ban is, ugyanúgy mint más iskolákban, azokat a költségeket kell, hogy finanszírozza, amely a tanulót közvetlenül érinti.
- 	A közvetlen költségek:  az étkezés, a taneszköz, a tankönyv, a floppy, a sok-szorosítás költségeit, a kirándulásokat, táborokat,  a mozi, színház, múzeum-látogatásokat kell  a szülőknek biztosítania. 
- 	Meg kell teremteni továbbá azoknak a többletfeladatoknak a költségeit, melyeket az alapító vállalatok, az MKM, a főváros, más szponzorok befizetései ill. az iskola saját bevételei nem fedeznek. Kiscsoportos órák, alkotó körök anyag és eszközköltségei, többletórák. Ezeket közvetett költségeknek nevezzük.
Az AKG  nem tandíjas iskola, sőt a családok egy része számára olcsóbb lehet, mint az  önkormányzati tanintézetek, de a szülőknek kell fedeznie mindazokat a költségeket melyeket az iskola más forrásokból biztosítani nem tud.
  A nevelőtestület a szülői hozzájárulás sajátos formáját dolgozta ki.
1.	A felvételkor,  s később minden év elején az iskola szerződést köt a szülői házzal, melyben megállapodnak a hozzájárulás mértékéről, a fizetés üteme¬zéséről (egyben, két vagy több részletben, év elején, év végén stb.) módjáról (költségtérítés, alapítványi hozzájárulás ill. ezek arányai).
2.	A szülői befizetések összegét  a család anyagi helyzetétől függően a kisiskolák patrónusai, a szülőkkel közösen állapítják meg  (1995-ben a befi¬zetések 0-150 ezer Ft között mozogtak). 
3.	A tanulók eszköz, program, tantárgy és szolgáltatáshasználatát  a család anyagi helyzete, alapítványi befizetése, költségtérítésének mértéke nem befolyásolja. (Kivételt jelentenek a külföldi utak, és a kis létszámú csoportok, de az Alapítvány igény  esetén ilyenkor is ad támogatást.) Fontosnak tartjuk, hogy a gyerekek az iskolában személyes motivációjuknak, adottságaiknak megfelelő programokat válasszanak, függetlenül a befizetett összegektől. 
4.	Azoknak a tanulóknak, akik nem tudnak fizetni, az Alapítvány ingyenes ellátást vagy részleges támogatást ad. A tanulók kétféle ösztöndíjat is kaphatnak az alapítványtól:
- 	Tanulmányi ösztöndíjat évente minden évfolyam első 3 ill. 4 tanulója kap. Évfolyamonként együtt az adott év havi nettó átlagkeresetét kapják meg havonta.
- 	Szociális ösztöndíjat, melynek keretéről (1-2 millió Ft évente) a Kuratórium, felosztásáról a szociális bizottság (tanári, tanulói, szülői képviselettel) dönt.
5.	Az Alapítvány a tanulók valamennyi költségét fedezi, s a szülői befizetések nem függnek a tényleges használattól. Ezért a befizetett - nem a közvetlen költségtérítések - hozzájárulásról az Alapítvány igazolást ad, s az adott összeg 30%-a az adóból leírható.
6.	A szülői befizetéseknek együttesen kell fedeznie a tanulói közvetlen költségeket és a többletfeladatoknak azt a részét, melyre az alapítvány ill. az iskola más forrásokat nem talál.
7.	A vállalati, szponzori férőhelyen bekerültek szponzori támogatása a szülői hozzájárulást nem érinti.
8.	A szülők dönthetnek úgy, hogy eseti módon fedezik gyermekük kiadásait, ilyenkor - közvetlen költségtérítésről lévén szó - alapítványi befizetési igazo¬lást nem tudunk adni.
9.	Az alapítvány teljes költségvetéséről, a szülői befizetések felhasználásáról az AKG évente tételes elszámolást ad.
Tájékoztatásul bemutatjuk az 1995 . évi költségvetés fő arányait.


Leírás:
Források:
- 	Az MKM éves költségvetési támogatása 1992. óta lényegében változatlan, jelenleg a teljes költségek mintegy  38-40%-át fedezi. (A minisztérium bőkezű támogatónk volt a kezdetekben és azóta is megkapjuk ugyanazt a támogatást, amit a fővárosi szakképző iskolák a fenntartójuktól.)
- 	Az alapítók, szponzorok befizetései kettős forrást jelentenek:
- 	A szakképzési támogatás a teljes költségek mintegy 20%-ára elegendő. Ez a pénz költségvetési támogatásként jelenik meg, s kötött a felhasználása. Kizárólag gyakorlati célú szakképzési beruházásra, kiadásra használható.
- 	Az alapítványi támogatás a kiadások 8-10%-át fedezik.
- 	Az alapítvány saját bevételei (lényegében az AKG saját bevételei: pályázatok, kiadói bevételek, kamatok,stb.)  20%-ot  biztosítanak (sajnos évente változó bizonytalan forrás).
- 	A szülői befizetések, hozzájárulások a teljes költségek 10-12%-ára  bizto¬sítanak fedezetet. Ez az összeg az elmúlt években a tanulói közvetlen költségek körül mozogtak, esetenként meghaladták, máskor nem fedezték a közvetlen kiadásokat. 
Kiadások:
- 	Bér és bérjellegű kiadások + TB	45-50%
(általában az iskolák kiadásainak kétharmada bér)
- 	Tanulói, tanári ösztöndíjak	7-8% 
- 	Működési költségek (rezsi, anyagok, karbantartás stb.)	 20-22%
- 	Felújítás, fejlesztés	10-11% 
- 	Tanulói közvetlen költségek	14-15%


Leírás:
1.	Az AKG Alapítvány Kuratóriuma
	Jogait az MKM-mel történő megállapodás biztosítja. Fenntartó tulajdonosi jogok egy részét gyakorló szervezet, rendelkezik minden törvényben előírt joggal, kötelezettséggel. Tagjait az egyes alapítók (1-1), a szülők (3), a tanulók (2) valamint a nevelőtestület (3) delegálják. Tartalmilag a szervezeti szabályzatának, ügyrendjének kialakítása során inkább felügyelő bizottsági jogosítványokat kell biztosítani számára. Egyszerre kell megteremteni az iskola szakmai-gazdasági autonómiáját és az érdemi iskolafenntartói és iskolaszéki jogokat.
2.	Az AKG a pedagógusok iskolája, az önigazgató nevelőtestület azt jelenti, hogy a testületet illeti meg:
- 	minden olyan döntés, információ, véleményezés, amelyet a nevelőtestület saját hatáskörben kíván tartani (nevelőtestületi jogkör),
- 	az ügyvezető igazgató, a pedagógiai vezető, a testületi titkár évenkénti titkos megválasztási joga,
- 	a pedagógiai program, az SzMSz jóváhagyási joga,
- 	az egyes területek, önálló szervezeti egységek beszámoltatási joga,
- 	az évenkénti költségvetés, a hosszú távú gazdasági program jóváhagyási joga,
- 	minden évben a munkarend, a munkamegosztás meghatározása,
- 	minden képzési, pedagógiai ügyben, a munkavállalókkal kapcsolatos kér-désekben - intézményen belüli - másodfokú döntés,
- 	a tanulók felsőbb évfolyamba lépése feltételeinek meghatározása,
- 	a fejlesztési célok meghatározási joga,
- 	a tantestületi kuratóriumi képviselőinek, az Iskolabírósági tagoknak a megválasztása,
3.	A kisiskola azonos szakmai program alapján, társulásban működő önálló iskolai státust kap. Autonómiája a pedagógiai program megvalósításának keretei között biztosítandó. Tagjai az a kisiskola patrónusai. Az ötödév ill. a szakképző évfolyam jogköre, funkciói megegyeznek a kisiskoláéval. Műkö¬dését a személyesség, a önigazgatás, a napi együttműködés jellemzi. Önálló szervezeti egység, önálló költségvetéssel.
	Feladatai:
- 	A kisiskola pedagógiai programjának meghatározása az AKG pedagógiai programjának keretei között. 
- 	A tanulók mindennapi munkájának megszervezése.
- 	A tanítás és a képzés megszervezése.
- 	A patrónusi feladatok meghatározása, tanári munkarend, feladat-meghatározás, ellenőrzés.
- 	Döntés a tanulói felvételről.
- 	A kisiskolában nem patrónus, külsős tanárokkal szerződés. Felkéri a nem patrónus szaktanárokat a kisiskolában való tanításra, rendszeres vagy eseti közreműködésre. E jogkörét a munkaközösségekkel egyetértésben gyako¬rolja. Vitás esetekben az ügyvezető jogosult dönteni.
- 	A kisiskola képviselőjének megválasztása, feladatainak meghatározása.
- 	A zavartalan, minden napi munka feltételeinek biztosítása.
- 	A tanulói nyilvántartás, adminisztráció.
- 	A tanulók folyamatos belső értékelési rendjének kialakítása, közzététele, egyes tanulók értékelése.
- 	Kisiskolai szabályok, szokások, hagyományok kialakítása, működtetése.
- 	Kapcsolattartás a szülői házzal.
- 	A képzés megszervezése, lebonyolítása, a munkaközösségekkel történt megállapodás alapján.
- 	A költségvetési keretek közötti önálló szükségleti definíciók.
- 	A kisiskola tárgyi szükségleteinek meghatározása, karbantartása, fejlesztési igényeinek meghatározása.
- 	Megrendelői szerep a munkaközösségek és a funkcionális egységek felé.
- 	Az iskola rendezvények egyezetés utáni - hagyománnyá váló - lebonyo¬lítása, megszervezése.
- 	A tanulók továbbtanulási irányainak információs rendszere, felvételik adminisztrációja.
- 	Belső, külső vizsgák lebonyolítása.
- 	A pedagógiai műhely munkarendjének meghatározása.
- 	A pedagógiai továbbképzés megszervezése.
- 	A témahetek meghatározása, szakmai megvalósítása.
- 	A tanári, pedagógusi munka értékelése.
- 	Együttműködés a diákönkormányzattal.
- 	A kisiskola vagyonvédelme, tisztántartása.
4.	Munkaközösségek
	A munkaközösség a pedagógiai programban önálló szakmai területként, tevékenységformákként, műveltségi területenként, meghatározott képzési fel-adatokat ellátó szervezeti egysége az iskolának. Önigazgató módon, hierarchiamentesen működik. Minden AKG-ban dolgozó tanár tagja legalább egy munkaközösségnek.
 
	 Az AKG-ban jelenleg az alábbi munkaközösségek működnek: 
	természettudományi, társadalomtudományi, művészeti, alkotó, matematika, testnevelés, számítástechnikai, közgazdasági, idegen nyelvi, angol nyelvi.
	Új munkaközösség létrehozásához nevelőtestületi döntés szükséges
	Feladatai:
- 	A helyi tantervek elkészítése, karbantartása, fejlesztése.
- 	A munkaközösség tagjai munkaszerződésének tartalmi elemeit, munka¬rendjét, feladatait a munkaközösség közösen határozza meg, a kis¬iskolákkal történt megállapodás alapján.
- 	A tantárgyi követelmények meghatározása, közzététele.
- 	A szakkabinetek működtetése, felszerelése, karbantartása.
- 	Szaktárgyi versenyek kiírása, felkészítés, lebonyolítás.
- 	Tankönyvek, ismerethordozók készítése, fejlesztése, a megfelelők kiválasztása.
- 	Didaktikai fejlesztés, képzés, továbbképzés.
- 	Szaktanári szerződések.
- 	A munkaközösség-vezető megválasztása, feladatainak meghatározása.
- 	Szaktanári helyettesítés biztosítása.
- 	Külső és belső vizsgák tartalmi előkészítése, lebonyolítása.
- 	Közös belső és külső ösztöndíjpályázatok ill. az egyéni pályázatok szakmai minősítése, javaslattétel.
- 	Tananyagfejlesztés.
- 	A témaheteken való részvétel, illetve azok szakmai kontrollja.
	Szakmai ellenőrzés, hospitálás, szaktanári értékelés.
Információs, egyeztető, véleményező, javaslattevő, döntéshozó fórumok az AKG-ban 
- 	Iskolagyűlés
	A tájékoztatás, az eseti nyilvánosság fóruma. Közvetlen vagy sürgős tájékoztatási igény vagy minden iskolapolgárt érintő konfliktus esetén, valamint év elején, év végén működik. Az évi két alkalmon kívül, akkor hívható össze, ha az iskolapolgárok legalább 10%-a kéri. Érdemi döntést nem hoz, de állásfoglalásai minden más intézményi szervezet számára iránymutatóak. 
- 	Nevelőtestületi értekezlet
	Az AKG legfelső döntéshozó, információs, koordinációs fóruma. A nevelőtestület jogosítványait az értekezleteken gyakorolja. Az intézmény stratégiai ügyeiben minősített, más ügyekben egyszerű többséggel hozza döntéseit. Az értekezletek nyilvánosak, az ülések előkészítése a testületi titkár feladata. Az értekezleteken való részvétel az iskola minden pedagógusának munkajogi kötelessége. A távolmaradást, időben - indoklással együtt - a testületi titkárnak jelezni kell. Az intézmény valamennyi kérdésében, szakterületén döntési jogosultsága van. Minden testületi, vezetői döntéssel szemben a nevelőtestülethez lehet fellebbezni. Határozatait nyilvánosságra kell hozni. Döntéseivel szemben az Iskolabírósághoz lehet fellebbezni. Az AKG stratégiai ügyeiben döntéseit a Kuratórium ellenjegyzi. Egyet nem értés esetén közösen kiválasztott személy, vagy intézmény döntéseit el kell fogadni. 
	Az értekezletet a tanév alatt hetente össze kell hívni. Rendkívüli értekezletet a nevelőtestület bármely három tagja összehívhat. A nevelőtestületi értekezlet kétharmados jelenlét esetén határozatképes. Saját munkajogi ügyében, személyes fellebbezés esetén egy pedagógus is kezdeményezheti a rendkívüli értekezlet összehívását. 
- 	Kisiskola-konferencia
	Az eredeti személyközpontú, elvek hordozója. A gyerekközpontú alkotó¬műhely megjelenési formája. Belsőleg nem strukturált. Nincs belső hierarchiája, nincsenek egyeztető fórumai. A kisiskola jogosítványait a konferencia gyakorolja. Feladata a pedagógiai, képzési folyamat tervezése, koordinálása, pedagógiai szakmai problémák megvitatása. Az egyes gyere¬kekre vonatkozó feladatok egyeztetése. Működésének rendjét maga határozza meg, s választja meg felelőseit, belső munkamegosztását. A konferencia döntéseit - a pedagógiai program keretei között - teljes érvénnyel a kisiskola minden kérdésében, szakmai, gazdasági területen egyaránt önállóan hozza. Döntéseit önmagára vonatkozóan teljes jogkörrel, gazdasági ügyekben - szükségleteinek önálló meghatározásával - a PT által kijelölt keretek között a nevelőtestület által jóváhagyott költségvetési normákat betartva hozza. A külvilág felé nincs önálló képviselete, de a gyerekek, szülők felé minden képviselettel felruházott és önálló döntési joggal rendelkezik. Döntéseivel szemben a nevelőtestülethez lehet fellebbezni. Döntéseit nyilvánosságra hozza, s szükség esetén egyezteti a többi kisiskolával, munkaközösséggel. Képviselője tagja a PT-nek. 
- 	Az Ügyvezetés
	vezetője: ügyvezető igazgató
	tagjai: testületi titkár
	    iskolamenedzser 
	    gazdasági igazgató
	    a szakképzés vezetője 
	Feladata:
	Döntéshozó fórum, az iskola mindennapi szakmai, működési, operatív, gazdasági, munkajogi, igazgatási, adminisztrációs, jogi ügyében. Tájé¬koztatási kötelezettsége van az iskola teljes nyilvánossága előtt. Ülései nyilvánosak, de szükség esetén zárt ülést rendelhet el. Nem veheti át a nevelőtestületi jogosítványokat, viszont minden önálló terület vezetője beszámolási kötelezettséggel tartozik.
 	
- 	Pedagógiai Tanács
	Vezetője: pedagógiai vezető
	Tagjai: kisiskolák vezetői
		      munkaközösség-vezetők
		      ügyvezetés tagjai
	Feladata:
	Az iskola legfelső szakmai, pedagógiai egyeztető fóruma, a nevelőtestületi döntések döntés-előkészítő testülete pedagógiai, szakmai területen. A peda¬gógiai folyamat általános jellemzőinek meghatározása, az AKG  stratégiájának meghatározása, a pedagógiai problémák megoldási alternatíváinak, a szakmai ellenőrzésnek a koordinációja kiemelt feladata. Ülései nyilvánosa, zárt ülést nem rendelhet el. A folyamatos információáramlás, a rendszeres egyeztetés érdekében minden héten ülést tart.


Téma:
Az AKG döntési rendjének leírása - 	Személyes felelősséghez kötött intézményvezetői szerepek

Leírás:
Ügyvezető igazgató
	A nevelőtestület évente titkosan, minősített többséggel (a szavazók 2/3-a + 1fő) választja. A választás eljárása megegyezik az pedagógiai vezetőével. A vele kapcsolatos munkáltatói jogokat a pedagógiai vezető gyakorolja – a nevelőtestület egyetértésével.
	Feladatai:
- 	az iskola operatív vezetője,
- 	felelős az AKG pedagógiai programja szerinti zavartalan, folyamatos működéséért, a tárgyi és személyi feltételek megteremtéséért,
- 	dönt minden iskolát érintő kérdésben, amit a törvények, más jogszabályok ill. jelen szabályzat valamely testület hatáskörébe nem utalt,
- 	szerződéseket köthet az AKG nevében,
- 	a nevelőtestület vezetője, e minőségében az értekezleteket is vezeti.,
- 	az SzMSz összeállítása, működtetése, ellenőrzése,
- 	az iskolai szintű vezetők munkáját irányítja, felügyeli, a velük kapcsolatos munkáltatói jogok gyakorolja (a testületi titkár kinevezése és leváltása tantestületi jogkör),
- 	a testületi titkár és a menedzser által előkészített munkavállalói valamint más szerződésekről dönt,
- 	a gazdasági döntések a hatáskörébe tartoznak, e minőségében felügyeli a gazdasági igazgató, a gazdasági iroda és a gondokság munkáját is,
- 	az iskola napi működéséért,  a képzés zavartalan megvalósításáért felelős vezetője,
- 	aA munkaközösség-vezetők egyeztető fórumának vezetője,
- 	a tanárfelvételkor, s más munkavállalói ügyekben munkáltatói ill. testületi döntési hatáskör esetén egyetértési joga van,
- 	iskolai, országos tanulmányi és más versenyek előkészítésének, szerve¬zésének ellenőre, koordinátora,
- 	felelős az iskolai tankönyv és taneszköz lista közzétételéért.
	Testületi titkár
	A nevelőtestület munkájának koordinátora, érdekképviselője, évente titkosan választ¬ja. A vele kapcsolatos munkáltatói jogokat az ügyvezető igazgató gyakorolja A nevelőtestület működéséért felelős.
	Feladatai:
- 	a tanárfelvételkor egyetértési joga van,
- 	az új tanárok beilleszkedésének elősegítése, támogatása.
- 	a tantestületen belüli konfliktusok, tanári problémák kezelése,
- 	a tanári bérezési, érdekeltségi rendszer kidolgozásáért, a személyi bérek meghatározásáért felelős,
- 	az egyéni munkavállalói szerződések megkötése,
- 	a tanári munkarend meghatározása,
- 	a tanári munka értékelési rendjének kialakítása, működésének felügyelete,
- 	az iskolai munkamegosztás, tantárgyfelosztás, órarend kialakítása,
- 	a szakmai fejlesztési programok egyéni feladataival kapcsolatos szerző¬dések, ösztöndíjszerződések megkötése, az azokban foglalt feladatok for¬mai ellenőrzése,
- 	az egész iskolát érintő önálló területek személyi feltételeinek biztosítása (pl. pszichológus, könyvtár stb.),
- 	a tantestületi döntések előkészítése,
- 	a tanári továbbképzések megszervezése, a továbbképzési költségvetés jóváhagyása,
- 	a tantestületi döntések, határozatok nyilvántartása, a határozatok végre-hajtásának teljesülésének formai ellenőrzése,
- 	a tantestületi rendezvények megszervezése, előkészítése.
A pedagógiai vezető
Az MKM államtitkár-helyettese nevezi ki, mint az iskola egyszemélyes felelős vezetőjét A vele kapcsolatos munkáltatói jogokat az MKM államtitkár-helyettese gyakorolja a Kuratórium egyetértésével. A Kuratórium egyetértési jogát a nevelőtestülettel közösen gyakorolja. Az iskola nevelőtestülete által évente titkosan, minősített többséggel (2/3+1 fő) megválasztott szakmai vezető. Amennyiben a Kuratórium nem ért egyet a megválasztott pedagógiai vezető személyével, ismételt választást kérhet. Újabb egyet nem értés esetén a nevelőtestület és a Kuratórium közösen kiválasztott külső személyt kér fel új személy jelölésére. Az Alapítvány Kuratóriuma az AKG élére csak a nevelőtestület által megválasztott személyhez adja hozzájárulását. A második fordulótól kezdve a megválasztásához egyszerű többség is elegendő.
Feladatai:
- 	a pedagógiai program összeállítója, megvalósításának őre,
- 	a törvényekben s más jogforrásokban előírt intézményvezetői jogait, kötelességeit gyakorolja az AKG sajátos önigazgató körülményei között,
- 	az AKG szakmai pedagógiai munkájának fejlesztése, koordinációja, terjesztése, szakmai képviselete,
- 	a PT vezetője,
- 	előzetes szülői tájékoztató, a működés során a szülőkkel való pedagógiai . szakmai kapcsolat tartás,
- 	a belső programhoz szükséges pedagógus továbbképzés működtetése,
- 	a tanárfelvételkor egyetértési joga van,
- 	a kisiskolák pedagógia programjának jóváhagyása, koordinációja,
- 	az iskolabíróság elnöke, bírókijelölési joga van,
- 	az iskolai hagyományok megszervezése, koordinációja,
- 	a pedagógiai munka koordinációja, pedagógiai problémák program szerin¬ti kezelése, szakmai tanácsadás,
- 	a patrónusi feladatok meghatározása, a patrónusi kinevezéseknél egyetér¬tési joga van,
- 	a különböző tevékenységformák, tantárgyak szakmai felügyelete, koor-dinációja,
- 	a követelmények közzétételének ellenőre, a képzés tartalmi koordi¬nációjának felelőse,
- 	a munkaközösségi szakmai fejlesztések koordinátora, ellenőre,
- 	"első és utolsó szóló" - a gyerekek belépésekor a tájékoztatás, alapindítás ill. az elmemenetelkor a búcsú is a feladatai közé tartozik,
- 	a gyakorlóiskolai feladatok megszervezése, vezető tanárok, gyakorló tanárok, gyakornokok munkájának segítése,
- 	felelős az ösztöndíjak kiírásáért, a fejlesztési irányok meghatározásáért,
- 	a tanártovábbképzés tervezése, egyéni programok engedélyezése, ellenőrzése is feladatai közé tartozik.
	 Iskolamenedzser
	Az iskola külső kapcsolataiért felelős vezető, a vele kapcsolatos munkáltatói jogokat a ügyvezető igazgató gyakorolja.
	Feladatai:
- 	kapcsolattartás az alapító vállalatokkal,
- 	külső szerződések megkötésének előkészítése.
- 	pályázati kiírások figyelése, pályázatok beküldése, teljesülésük ellenőrzése,
- 	minden - az egész iskolára vonatkozó, vagy az AKG - t általánosan érintő -külső szerződés a menedzser ellenőrzésével lép csak életbe,
- 	alapítványi férőhelyek nyilvántartása, nyomon követése, ellenőrzése,
- 	a szülőkkel történő megállapodások előkészítése, ellenőrzése, kapcso¬lattartás a médiával,
- 	az AKG image,
- 	kapcsolattartás a tanárképző intézetekkel,
- 	a követő iskolákkal való kapcsolattartás, a szerződések előkészítése, karbantartása,
- 	az iskoláról szóló kiadványok kiadása, tartalmi ellenőrzése,
- 	nemzetközi kapcsolatok kialakítása, szerződések megkötése, karban¬tartása,
- 	nemzetközi pályázatokon való részvétel,
- 	külföldi iskolákkal való tartós kapcsolatok kialakítása, csereutak megszer-vezése,
- 	az iskolát meglátogatók számára előadások, idegenvezetés megszervezése,
- 	konferenciák megszervezése, előkészítése.
A szakképzés vezetője
A szakképzés az AKG-n belül önálló kisiskolai jogosítványokkal rendelkezik, a kisiskolai önigazgatás nélkül. Az AKG-ban szakmát adó szakképzési feladatokat az érettségi után önálló kurzus keretében adunk (bizonyos szakképzési alapozás már korábban is történik). A szakképzést egyszemélyi felelősséggel önálló vezető irányítja. A vele kapcsolatos munkáltatói jogokat az ügyvezető igazgató gyakorolja.
Feladatai:
- 	a különböző OKJ szerinti szakképzési irányok tartalmi, jogi legitimációja,
- 	tanterv, taneszköz lista, a tanulók tankönyvi ellátása,
- 	az egyes irányok vezetőinek kijelölése, velük kapcsolatos munkáltatói jogok gyakorlása,
- 	a szakképzés tárgyi és személyi feltételeinek megteremtése,
- 	a vállalatokkal való kapcsolattartás,
- 	a szakmai fejlesztés irányainak meghatározása, az új képzési irányok kialakítása,
- 	a szakképzés önálló költségvetésének összeállítása, döntés előkészítés,
- 	a különböző kurzusok meghirdetése, a tanulókkal kötött szerződések meg-kötése,
- 	az órarend, tantárgyfelosztás munkarend összeállítása,
- 	a tanárokkal szerződéskötés,
- 	a gyakorlóhelyek kialakítása, működési feltételeinek létrehozása,
- 	a tanulókkal kapcsolatos osztályfőnöki feladatok ellátása (tanulói jog¬viszony, problémakezelés stb.),
- 	kapcsolattartás a szülői házzal,
- 	a szakmai vizsgák tartalmi, jogi előkészítése, lebonyolítása,
- 	a tanulói nyilvántartás, adminisztráció.


Leírás:
A Patrónus
 
A patrónus általános feladatai

1.	A patrónus munkáját a kisiskolai pedagógusközösség tagjaként, a többi patrónussal, más szaktanárokkal összehangolva közösen, velük egyeztetve végzi. Az AKG pedagógiai programjának egyik kulcseleme, hogy az iskola lemondott a jogi, intézményi eszközökről a gyerekek képzése, nevelése során. Az intézményi eszközök helyére a személyesség, érdekeltség, az érdeklődés került. A pedagógiai funkciók megjelenítője, az iskolai értékek feladatok közvetítője a patrónus. A szülők a tanulók számára a patrónus tehát "maga az iskola".
2.	A patrónus feladata, hogy minél előbb (legfeljebb az első félév alatt),  minél alaposabban ismerje meg a tanuló személyiségjegyeit, életét, szociális körülményeit, a család anyagi, kulturális viszonyait, a tanuló adottságait, érdeklődési körét, motivációs bázisát.
3.	A patrónus közös megbeszélések, egyéni tapasztalatok alapján a  szülőkkel egyeztetve személyre szóló hosszú távú fejlesztési programot alakít ki, melyet - az új információk alapján - folyamatosan korrigál. Az egyéni fejlesztési program igazodik a tanuló életkori sajátosságaihoz, adottságaihoz, körülményeihez. Figyelembe veszi a kisiskolai szaktanárok véleményét, a gyerek változásait. Tartalmazza a tanuló hatékony tanulása, sikeres iskolai élete, s az élet egyéb területein való boldogulása érdekében elvégzendő feladatokat, a direkt és indirekt pedagógiai eljárásokat, teendőket. 
4.	A patrónus kiemelt feladata közvetlen - tevékenységekben és verbálisan megjeleníthető - és  közvetett érték és normaközvetítés, az életkorhoz igazodó mentálhigiénés, önismereti és kommunikációs fejlesztés egyaránt. Kiemelt feladata továbbá a tanuló pályaválasztásának kialakítása, segítése, az ehhez szükséges képességek fejlesztésének tudatosítása, a reális énkép, a racionális jövőkép megfogalmazása. 
5.	A patrónus személyes ráhatással, egyéni és közös beszélgetésekkel, egyéni és közösségi programokkal, rendszeres kapcsolattartással - mind a szakta¬nárokkal, mind a szülőkkel - folyamatos ellenőrzéssel, rendszeres írásbeli és szóbeli értékeléssel, direkt és indirekt pedagógiai eszközökkel törekszik a gyerekeket a számukra leginkább megfelelő úton tartani. Élet- és munkarendjüket, szabály és normatudatukat, tanulásukat segíteni, alakítani.
6.	A patrónus képviseli az iskolában a tanulókat. Képviseli érdekeiket, közvetíti - ha szükséges - problémáikat. 
7.	Egy patrónustanárhoz tartozó 8-10 gyerek, egy "fészekaljat" alkot. Egy fészekalj nem feltétlenül közösség , mert minden tanulónak külön patrónusa a patronáló tanár. Az évek alatt kell, hogy legyenek közös programjaik, közös vállalásaik, feladataik, de a fészekalj nem tanulmányi, képzési egység, nem közös feladatra szerveződött. 
8.	A patrónus a tanuló minden iskolai döntésében részt vesz. Nélküle a tanulót érintő lényeges ügyekben nem lehet dönteni.

A patrónus feladatai

1.	A patrónus heti rendszerességű (legalább egy alkalom hetente) "csibefoglalkozáson" találkozik közösen patronáltjaival.  A csibefoglalkozás minimális időtartama heti egy epochális hosszúságú tanítási óra. A csibe-foglalkozások tematikáját, módszertani ajánlásait a kisiskola patrónusai közösen fogalmazzák meg, a hat évre szóló közös program, éves munkatervének keretei között. A kisiskola programjának alapját az AKG pedagógiai programja határozza meg. A patrónus a fészekalj beszélgetéseken tájékoztatja a tanulókat az iskolai élet információiról, a következő időszak feladatairól is.
2.	A patrónus hetente legalább egyszer alkalmat biztosít a gyerekek számára  beszélgetésre, négyszemközt is  és az egész fészekaljjal közösen is, függően a beszélgetés témájától. 
3.	Az iskolai házirend hiányában a kisiskolák patrónusai közösen alakítják ki az egyes életkorokra, gyerekekre vonatkozó eljárási szabályokat, normákat. Az egyeztetett feladatokat a kisiskola valamennyi patrónusának el kell látnia. Ezeket a szülőkkel, tanulókkal ismertetni kell.  
4.	Egyéni fejlesztési program keretében kialakítja az egyéni foglalkozás módját, s ezt a tanulóval - életkorához igazodó formában- megbeszéli. A patrónus az adott keretek között a szabály és normatudat kialakulása és érvényesítése érdekében - függően a tanuló életkorától , adottságaitól, motivációjától, körülményeitől- egyéni eljárásokkal, személyes eszközöket alakít ki, és azt a tanulóval megállapodás napi együttműködés keretei között betartatja, a hétköznapok során ellenőrzi. 
5.	A patrónus jogosult és kötelezett a tanuló minden iskolai ügyében eljárni. Pl. jutalmazni, fegyelmezni stb. Rendkívüli esetekben (pl. kiemelkedő ered¬mények, jutalmazás, büntetés, a megállapodásoktól a tanuló érdekében való eltérés stb.) köteles a kisiskola vezetőjével, szükség esetén a többi patrónussal, szaktanárokkal, szülőkkel, általánosan az adott ügyben érdekeltekkel egyeztetni.
6.	A patrónus tartja a kapcsolatot a szülőkkel . Tájékoztatja őket a tanuló iskolai munkájáról, pedagógiai, képzési ügyekről éppúgy mint anyagi kérdésekről, vagy más programokról. A rendszeresen tájékoztatás kötelezettsége azt jelenti, hogy  a szülőket a tanuló iskolai életéről, előremeneteléről, legalább havonta egyszer értesíti, s félévente legalább kétszer személyes megbeszélést is folytat, s minden lényeges kérdésben egyeztet velük.
7.	A patrónus gazdasági ügyekben megállapodik a szülőkkel a költségtérítés módjáról, mértékéről, nyomon követi a megállapodás betartását, a tanuló kiadásait, a szülői befizetéseket. Az iskola nevében állapodik meg a szülőkkel. Szükség esetén szociális támogatást, ösztöndíjat kér a szociális bizottságtól a tanuló számára.
8.	A kisiskola patrónusai közösen végzik a munkájukat. Heti rendszerességgel - a nem patrónus szaktanárok meghívásával - egyeztetik a kisiskola feladatait, megbeszélik a következő időszak munkáját, közösen értékelik az előző hetet. Legalább havi rendszerességgel megbeszélik az egyes tanulókkal kapcsolatos teendőket. A megbeszéléseken heti rendszerességgel értékelik a tanulók mun¬káját, haladását, egyeztetve a szaktanárokkal,  tájékoztatva a gyerekeket, szükség esetén szüleiket. (A négy és fél éves programú AKG-ban a patrónusi megbeszélés kéthetente a szaktanárok meghívása nélkül történik. A szaktanárokkal a patrónus egyénileg egyeztet ill. évfolyam vagy kupacszintű problémák esetén közösen egyeztethetnek.) 
9.	A patrónus tartja a kapcsolatot a szaktanárokkal, segíti őket, hogy a gyerekek adottságaiknak leginkább megfelelő terhelést kapják, tájékozódik a tanulók tantárgyi előmeneteléről, órai munkájáról.
10.	A patrónus félévente írásban értékeli a tanulók fejlődését, személyiségjegyeit, munkáját, s javaslatot tesz a feladatokra a további időszakra. Ezt az értékelést a tanulóval egyezteti, s megismerteti a szülőkkel, más szaktanárokkal. Az értékelésből származó feladatokat rövidebb hosszabb távra megtervezi, s az érintettekkel egyezteti. (A négy és féléves program alapján működő kis¬iskolákban a patrónusi egyéni értékelés csupán szakmailag ajánlott, de nem munkaköri kötelesség.)
11.	A patrónus rendszeresen tájékozódik a tanuló iskolai életéről, előre¬meneteléről, órai, otthoni munkájáról, dolgozat és beszámoló eredményeiről, iskolán kívüli elfoglaltságairól. A tanuló éves munka- és órarendjét, a patrónussal közösen, vele egyetértésben állíthatja csak össze.  A 11-12. év¬folyamon a tanuló órarendjét, választott programjait, a szülők, a patrónus és a tanuló közösen állítja össze. A végső döntés - egyeztetés után - a tanulóé.
12.	A patrónusnak tudnia kell, hogy iskolaidőben hol tartózkodik a tanuló, ellenőrzi a hiányzásait, nyilvántartja azokat. Információ hiányában azonnal tájékoztatja a szülőket ill. tájékoztatást kér tőlük.
13.	A patrónus részt vesz a tanuló iskolai döntéseiben, ellenőrzi azok teljesülését, nyilvántartja előrehaladását programjait, tanácsaival segíti döntéseit.
14.	A patrónus döntései a tanulóra vonatkozóan kötelező jellegűek. (De velük kapcsolatban a tanuló fellebbezhet a kisiskolai nevelőközösséghez, a pedagógiai vezetőhöz, valamint az Iskolabírósághoz.)
15.	A patrónus a gyerekek egyetértésével és együttműködésével csibeprogramokat szervez. A gyerekek életkorának, szükségleteinek megfelelő kulturális, közösségi rendezvényeket készít elő, bonyolít le. Ezek anyagi, szervezési feltételeit - az iskola költségevetésének keretei között - biztosítja. Ameny¬nyiben a programot a tanulók szervezik az előkészítést, feltételeket ellenőrzi ill. részt vesz a csibeprogramokon.
16.	 A patrónusi munka része az egyéni és csibefoglalkozásokon túlmenően a kisiskolai programok szervezése, lebonyolítása - a többi patrónussal közösen - az azokon való részvétel  ill. a tanulói részvétel biztosítása. 
17.	A patrónus csibéjével közösen az éves beosztás alapján kisiskolai ügyeletet is ellát. Az ügyeleti idő alatt a kisiskola rendje, tisztasága, az adott időben rendezett közös programok szervezése, előkészítése a patrónus felelőssége.
18.	A patrónusok feladata továbbá az össziskolai programok, hagyományok kisiskolára háruló részének előkészítése, lebonyolítása az azokon való részvétel.
19.	A patrónus jogosult ill. kötelezett a tanulóra vonatkozó minden hivatalos intézményi, szakmai, pedagógiai döntésben részt venni, a velük kapcsolatos pedagógiai, szakmai, adminisztrációs feladatokat ellátni. Így pl. kiemelten a továbbtanulás, pályaválasztás, érettségi, nyelvvizsga, más külső tanfolyamok, vizsgák, OKTV, helyi tanulmányi versenyek, külföldi utak, egyéb programok. 
20.	A tanulóval kapcsolatos külső megkeresések, döntések iskolai informá¬cióhordozói, döntéshozói a patrónusok.
21.	A patrónusnak figyelemmel kell kísérnie a tanuló hivatalos nyilvántartásával, tanulói jogviszonyával kapcsolatos feladatokat (gazdasági ügyek, admi¬nisztráció, diákigazolvány, biztosítás stb.). A törzslap vezetése, a bizonyítvány kiállítása a patrónus feladata.
22.	A patrónus részt vesz a tanulók felvételijében, a felvételi előkésztésében, lebonyolításában. Az egyik szóbeli bizottság vezetőjeként döntéshozó felvételi ügyekben.

A patrónus jogai 

1.	A patrónus a kisiskolai nevelőközösség tagja ebben a minőségében megilletik mindazok a jogok, amik a kisiskola döntési kompetenciájába tartoznak.
2.	A patrónus jogosult a kisiskola vezetőjének választására, s e minőségében  kisiskola vezetőjének választható.
3.	Módja van az őt választó gyerekek közül a többi patrónus egyetértésével azo¬kat választani, akik fejlesztésében,  iskolai életében érdemben képes eljárni.
4.	A patrónus joga - az eljárási rendben rögzített módon - a tanulók patrónus¬váltását kezdeményezni.
5.	A patrónus jogosult  patronáltjait érintő minden iskolai döntésében részt venni.
6.	A patrónus jogosult munkájához az AKG infrastruktúráját igénybe venni.
7.	Szakmai feladatának elvégzéséhez szakmai továbbképzésen vehet részt.

Eljárási, munkajogi kérdések

1.	A patrónusi feladatokra az AKG határozott időre ad megbízást. Ez az idő általában hat év, ettől eltérni patrónusváltás, helyettesítés esetén lehet. Mivel a patrónusi munka az AKG pedagógiai programjának része, ezért a feladat - pedagógiai vezetői felkérés esetén - az AKG-ban tanító tanárok számára munkaköri kötelesség.
2.	A patrónusi munkáért javadalmazás jár. Összege nem lehet kevesebb, mint a teljes pedagógusi státusra fizetett összeg negyede.
3.	A patrónusi munkával járó költségeket az AKG megtéríti (színház, mozijegy, kirándulás költségei stb.).
4.	A patrónusok önként jelentkezés és felkérés alapján kerülnek kinevezésre. A pedagógiai vezető megbízza a tantestület egy tagját (mb. kisiskolavezető), aki jogosult kinevezni - a pedagógiai vezető egyetértésével- az évfolyam további öt patrónusát (a négy és fél éves program alapján működő iskolában létszámarányosan több patrónus bízható meg).
5.	A patrónusi munkára legalább fél évvel az évfolyam kezdése előtt köt szerződést az iskola. Az előkészületekre,  felvételi lebonyolítására, az AKG a teljes patrónusi pótlék legalább egynegyedét fizeti.
6.	A patrónust a gyerekek az első év során - általában a nyitó tábor alatt.-  a tel¬jes képzési időszakra választják. Patrónusváltást a kisiskola vezetője, a patró¬nus, a szülő, a tanuló egyaránt kezdeményezheti. E rendkívüli esetben a váltáshoz, mind a patrónus, mind a szülő, mind a tanuló, mind a fogadó patrónus   egyetértése szükséges. Ugyancsak meg kell hallgatni a tanuló ere¬deti és fogadó csibéjét.
7.	A patrónus munkáját a kisiskola nevelőközössége minősíti, a vele kapcsolatos munkáltatói jogokat a kisiskola vezetője gyakorolja.
8.	Amennyiben egy tanuló évet ismétel az iskolában (pontszám minimum el nem érése, betegség, külföldi tanulmányok stb.) a két kisiskola nevelőtestülete közösen dönt - a szülő és a tanuló meghallgatásával - a patrónusváltásról, vagy az eredeti patrónus további munkájáról.
9.	Egy patrónus tartós távolléte, munkaviszonya megszűnése esetén a képzési időszak közben új patrónus váltja fel. Megbízásához kisiskolai nevelőtestületi döntés, pedagógiai vezetői egyetértés szükséges. A patrónusváltáskor az új patrónus kinevezéséhez, meg kell hallgatni a tanulók a szülők véleményét.


# Gazdasági szabályzatok

Téma:
AKG eszközeinek és forrásainak értékelési szabályzata

Szabályzat:
Az értékelés fogalma

Az értékelés az AKG eszközeinek és forrásainak az egyszerűsített éves beszámoló mérlegében szereplő értéke meghatározását jelenti.

A fentieken túl az értékelés fogalmába tartozik:
	az eszközök és a források (kötelezettségek) nyilvántartásba vételekor alkalmazott érték megállapítása,
	az eszközök és források (kötelezettségek) állományból történő kivezetéskori értékének megállapítása,
	a rendkívüli esemény (elemi kár, betörés, lopás) miatti érték megállapítása,
	a leltározáskor alkalmazott értékelés,
	az értékhelyesbítés céljából végrehajtott értékmegállapítás,
	az amortizációs politika végrehajtásával összefüggő értékelés, valamint
	az értékvesztés megállapításakor végrehajtott értékelés.


Szabályzat:
Az értékelés terjedelme, megvalósításának területei,   időpontjai

Az értékelés az eszközök és a források minden elemére kiterjed. Jelentősége abban mutatkozik meg, hogy helyes vagy helytelen alkalmazása - a törvényességen túl - befolyásolja az eszközvagyon nagyságát, a saját vagyon értékét, a vállalkozási tevékenység jövedelmezőségének alakulását.

Az értékelési feladat megvalósításának területei:
	az eszközök értékmegállapítása (immateriális javak, tárgyi eszközök, beruházások),
	a pénz- és egyéb eszközök értékelése (értékpapírok, befektetések, deviza- és valutakészletek, pénzkészletek),
	követelések és egyéb aktívák területe, alkalmazotti kölcsönök, előlegek, aktív időbeli elhatárolások),
	a saját források értékelése (alapítói vagyon, tőkeváltozás, egyéb saját tőke elemek),
	a kötelezettségek és egyéb passzívák értékelése (szállítók, hitelállomány, köztartozások, alkalmazottakkal szembeni kötelezettség, passzív időbeli elhatárolások).

Az értékelés időpontja leggyakrabban az éves beszámoló elkészítéséhez és az ehhez szükséges leltározáshoz, továbbá az évközi gazdasági eseményekhez kapcsolódik.


Szabályzat:
Az értékeléskor figyelembe veendő számviteli elvek

Az értékelés gyakorlati végrehajtása az alábbi számviteli elvek érvényesítését igényli.

Az értékelés kiindulópontja a tevékenység folytatásának elve és az óvatosság elve.
A tevékenység folytatásának elve figyelembe vételekor feltételezzük, hogy az AKG belátható időn belül fenn tudja tartani működőképességét. Az óvatosság elvének érvényesítése azt jelenti, hogy a mérlegkészítéskor az értékvesztés elszámolásával, céltartalék képzésével kell az előrelátható kockázat, a várható veszteség hatását kimutatni.

A következetesség elve az értékelési szabályzatban rögzített értékelési módok és eljárások viszonylagos állandóságát tételezi fel. Az értékelési elvek és módok megváltoztatására akkor kerülhet sor, ha azt törvényi előírás szükségessé teszi, vagy az AKG döntési körébe tartozó kérdésekben olyan tartós változás következik be, amely a módosítást indokolja. A változás tartósnak minősül, ha annak hatása legalább egy éven túl jelentkezik. 

A lényegesség elve annak a meghatározását jelenti, hogy az AKG gazdálkodásában mely információk elhagyása, vagy téves bemutatása befolyásolja számottevően a döntésre jogosultak intézkedéseit. A lényegessé minősítés kritériumait a számviteli politika tartalmazza. Ennek megfelelően az értékelési munkában lényegesnek minősítendő minden olyan adat, különbözet, értékváltozás, amely az eredeti adathoz képest 20 %-ot meghaladó arányú módosítást okoz.

A világosság elve az értékelési szabályzatban azáltal érvényesül, hogy a feladatok megfogalmazása egyértelmű tennivalókat határoz meg a megvalósításban résztvevők számára.

A teljesség elvének érvényrejuttatása azáltal valósul meg, hogy az értékelés az AKG vagyonának minden tételére kiterjed.


Szabályzat:
AZ ÉRTÉKELÉS ÁLTALÁNOS ÉS SAJÁTOS SZABÁLYAI

1.	 A bekerülési, beszerzési érték meghatározása

A Számviteli törvény és az arra épülő számviteli politika szerint a befektetett eszközöket és a forgóeszközöket bekerülési (beszerzési) áron kell értékelni, csökkentve a törvény által alkalmazható leírásokkal.
Az eszköz bekerülési (beszerzési) ára az a ráfordítás, amely az eszköz megszerzése, létesítése, üzembe helyezése érdekében az üzembe helyezésig felmerült és az eszközhöz egyedileg hozzákapcsolható.

A bekerülési (beszerzési) érték része:
	az engedménnyel csökkentett, felárakkal növelt vételár,
	a beszerzéssel kapcsolatos szállítási költség,
	a szerelési, üzembe helyezési költség,
	a beszerzéshez kapcsolódó, előzetesen felszámított, de le nem vonható általános     forgalmi adó,
	a vámköltség (vám, vámpótlék, vámkezelési díj, egyéb vámteher),
	a fizetendő illeték (vagyonszerzési, importbeszerzési),
	jogszabályon alapuló hatósági, igazgatási, szolgáltatási díj, egyéb hatósági díjak,
	a beruházáshoz kapcsolódó, az üzembehelyezésig felmerült biztosítási díj,
	a tárgyi eszköz biztonságos üzemeltetéséhez, rendeltetésszerű használatához szükséges tartozékok, tartalék alkatrészek beszerzési ára,
	a beruházás tervezési, előkészítési, lebonyolítási, az új technológia elsajátítási (betanítási) költsége.

A térítés nélkül (visszaadási kötelezettség nélkül) átvett, továbbá az ajándékként, a  többletként fellelt eszköz esetében a bekerülési (beszerzési) érték az állománybavétel időpontjában ismert piaci érték.

A követelés fejében átvett eszköz bekerülési (beszerzési) értéke az eszköz megállapodás, csereszerződés, vagyonfelosztási javaslat szerinti (számlázott, bizonylatolt) értéke.


