# Gazdasági szabályzatok

Szabályzat:
Sajátos értékelési szabályok, piaci értékelés

Az AKG gazdálkodásában sajátos értékelési szabályok alkalmazására, piaci értékelésre csak szűk körben kerülhet sor.

A sajátos értékelési szabályok körébe soroljuk:
	az eszközök értékesítés miatti értékének megállapítását,
	a tárgyi eszközök értékhelyesbítésének megállapítását. 

Az AKG fenntartja annak a lehetőségét, hogy a tevékenységét tartósan szolgáló vagyoni értékű jogokat, szellemi termékeket, tárgyi eszközöket, befektetett pénzügyi eszközöket évenként, december 31-ei fordulónappal piaci értéken értékelje.

A piaci értékelés nem terjedhet ki a beruházásokra, az értékpapírokra, a forintban adott kölcsönökre és a forintban elhelyezett hosszú lejáratú bankbetétekre.

A piaci értékelés során egyedi eszközönként meg kell állapítani:
	az egyedi eszköz december 31-ei fordulónappal meghatározott piaci értékét,
	az egyedi eszköznek e szabályzat szerint elszámolt értékcsökkenéssel, értékvesztéssel csökkentett (visszaírással növelt) beszerzési értékét (könyv szerinti nettó érték),
	az előbbiek különbözeteként az egyedi eszköz értékhelyesbítését.

Ha az értékelésbe bevont egyedi eszköz piaci értéke több, mint a könyv szerinti nettó érték, akkor a különbözetet a mérlegben az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között pedig értékelési tartalékként kell kimutatni.

Ha az értékelésbe bevont egyedi eszköz piaci értéke kevesebb, mint a könyv szerinti nettó érték, akkor a különbözetet a tárgyi eszközök és az immateriális javak esetében terven felüli értékcsökkenésként, a befektetések esetében értékvesztésként kell elszámolni.

Az egyedi eszköz piaci értékének meghatározására irányuló döntés meghozatala az AKG vezetőjének hatáskörébe tartozik.

A piaci érték megállapítását hitelt érdemlően dokumentálni kell és egyedi eszközönként elkülönítetten kell nyilvántartani.

A piaci értékelés alkalmazható az ajándékként, hagyatékként kapott eszköz, valamint a többletként talált eszköz értékének megállapításakor is.

Az AKG a pénzügyi instrumentumokra vonatkozóan a valós értéken történő értékelés szabályait nem alkalmazza.


Szabályzat:
Az értékvesztés elszámolásának szabályai

Ha az AKG mérlegében kimutatott eszköz könyv szerinti értéke jelentősen és tartósan magasabb, mint a mérlegkészítéskor ismert tényleges piaci értéke, akkor
	az immateriális javak és a tárgyi eszközök esetében terven felüli értékcsökkenést,
	
	a tulajdoni részesedést jelentő befektetéseknél, a hitelviszonyt megtestesítő értékpapíroknál, a vevőknél és adósoknál, a vásárolt készleteknél értékvesztést
	kell elszámolni. 
	
	Az eltérést jelentősnek kell minősíteni, ha a különbözet a könyv szerinti érték 20 %-át meghaladja. A hatás tartós, ha 1 évnél hosszabb ideje fennáll.
	
	Az érték csökkentését, illetőleg az értékvesztést olyan mértékig kell elszámolni, hogy az eszköz az ismert piaci értéken szerepeljen a mérlegben.
	
-	Ha az alacsonyabb értéken való értékelés - az értékvesztés - okai már nem, vagy csak részben állnak fenn, visszaírást kell végrehajtani.
	
	A visszaírás az eszközök elszámolt értékvesztésének és terven felüli értékcsökkenésének csökkentését, vagyis az egyedi eszköz könyv szerinti értékének növelését jelenti.
	
	A visszaírást az eszköz piaci értékéig, de legfeljebb a nyilvántartásba vételkor megállapított bekerülési értékéig (immateriális javaknál, tárgyi eszközöknél a terv szerinti értékcsökkentés figyelembevételével meghatározott nettó értékig) kell elvégezni.
	
	A hitelviszonyt megtestesítő egy évnél hosszabb lejáratú értékpapíroknál értékvesztést kell elszámolni, ha az értékpapír könyv szerinti értéke és a (felhalmozott kamatot nem tartalmazó) piaci értéke között tartós és jelentős veszteségjellegű különbözet jelentkezik. 
	
	A vevő, az adós minősítése alapján az üzleti év mérlegfordulónapján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követeléseknél (ideértve a pénzügyi vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a kölcsönként, előlegként adott összegeket, a bevételek aktív időbeli elhatárolása között lévő követelésjellegű tételeket) értékvesztést kell elszámolni, ha a követelés könyv szerinti értéke, valamint a mérlegkészítés időpontjában rendelkezésre álló információk alapján várható megtérülése között tartós és jelentős veszteségjellegű különbözet mutatkozik.
	
	A vevőnként, adósonként kisösszegű (egyenként 5 ezer forintot meg nem haladó) követeléseknél az értékvesztés összegét - az együttes minősítés alapján - ezen követelések nyilvántartási értéke és a várható veszteség százalékos arányában kell meghatározni.
	A követelés eredeti nyilvántartásbavételi értékét, az üzleti évben elszámolt, illetve visszaírt, továbbá a halmozottan elszámolt értékvesztés összegét a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.


Szabályzat:
AZ AKG ESZKÖZEI ÉRTÉKCSÖKKENÉSÉNEK ELSZÁMOLÁSA

	A Számviteli törvény általános szabályai szerint az immateriális javaknak és a tárgyi eszközöknek a hasznos élettartam végén várható maradványértékkel csökkentett bekerülési (beszerzési) értékét azokban az években kell költségként elszámolni, amelyekben ezeket az eszközöket előreláthatóan használják (az értékcsökkenés elszámolása).
	
	A Számviteli politikában leírt elveknek megfelelő értékcsökkenési leírás elszámolása az alábbiak szerint történik:


Szabályzat:
A terv szerinti értékcsökkenés elszámolásának szabályai
	
	Az értékcsökkenést a használatbavételt (aktiválást) követő naptól kezdődően év végén egy alkalommal kell elszámolni.
	Az értékcsökkenés elszámolásának alapja minden eszközcsoportnál az egyedi eszköz aktivált bruttó értéke.
	
	A hasznos élettartamot egyedi eszközönként az aktiváláskor kell megállapítani és az aktiválási bizonylaton feltüntetni.
	
	Az esetlegesen várható maradványértéket ugyancsak egyedi eszközönként a hasznos élettartam végén realizálható érték figyelembevételével kell meghatározni és az aktiválási bizonylaton rögzíteni.
	
bruttó érték (levonva:
maradványérték)
	Az amortizációs kulcs: = lineáris kulcs
	 élettartam (év)
	
	A terv szerinti értékcsökkenési leírást a rendeltetésszerűen használatba vett, üzembe helyezett immateriális javak, tárgyi eszközök után kell elszámolni mindaddig, amíg az eszközt rendeltetésének megfelelően használjuk.
	
	Az 100 ezer forint egyedi beszerzési érték alatti tárgyi eszközök értékét a használatbavételkor egyösszegben elszámoljuk értékcsökkenési leírásként.
	
	Nem számolható el értékcsökkenés:
	a telkek,
	a képzőművészeti alkotások beszerzési értéke után
	a használatba nem vett beruházások értéke után,
	a már teljesen leírt immateriális javak és tárgyi eszközök értéke után.


Szabályzat:
A terven felüli értékcsökkenés elszámolásának általános szabályai

Terven felüli értékcsökkenést kell elszámolni akkor, ha 
	az immateriális jószág, tárgyi eszköz (ide nem értve a beruházást) könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen magasabb az eszköz piaci értékénél,
	
	a szellemi termék, a tárgyi eszköz (ideértve a beruházást is) értéke tartósan lecsökkent, mert a tevékenység változása miatt feleslegessé vált, vagy megrongálódás, megsemmisülés, hiány következtében rendeltetésének megfelelően nem használható, illetve használhatatlan,
	a vagyoni értékű jog a szerződés módosulása miatt csak korlátozottan, vagy egyáltalán nem érvényesíthető.

A piaci hatás tartós, ha 1 évnél hosszabb ideje fennáll. Az értékeltérés jelentős, ha a különbözet az egyedi eszköz aktiválási értékének 20 %-át meghaladja.

A piaci érték megállapításánál az alábbiakat kell figyelembevenni:

	ha az adott eszköz az értékelés időpontjában beszerezhető, a vételárat kell a könyv szerinti értékkel összevetni,
	ha ugyanolyan eszköz már nem szerezhető be, az azonos célra felhasználható eszköz esetében az összehasonlító ár módszerét kell alkalmazni,
ha az adott eszköz eladható, az eszköz független felek között kialakult piaci árát kell alapul venni,
	az előbbiek hiányában alkalmazható az adótörvények által definiált „forgalmi érték”, vagy „szokásos piaci ár” kategória is.
	
	A terven felüli értékcsökkenést olyan mértékig kell elszámolni, hogy az adott eszköz a mérlegkészítéskor érvényes (ismert) piaci értéken szerepeljen a mérlegben.
	
	Nem számolható el terven felüli értékcsökkenés a már teljesen leírt, illetve a tervezett maradványértéket elért immateriális jószágnál és tárgyi eszköznél.
	
	Ha a terven felüli értékcsökkenés elszámolásának okai már nem állnak fenn, és az érintett eszköz piaci értéke jelentősen meghaladja a könyv szerinti értéket, akkor az elszámolt terven felüli leírást visszaírással csökkenteni kell, vagy meg kell szüntetni.
	
	A visszaírással legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembe vételével meghatározott nettó értékig növelhető az egyedi eszköz értéke. A visszaírások összege egyedi eszközönként nem haladhatja meg a terven felüli értékcsökkenés elszámolt halmozott összegét.


Szabályzat:
Az egyes eszközcsoportokra elszámolható terv szerinti értékcsökkenés
	
	Az AKG az alapító okiratban meghatározott tevékenységére tekintettel zömmel irodai, igazgatási gépeket, berendezéseket, felszereléseket, járműveket aktivál. Emiatt indokolt az azonos rendeltetésű egyedi eszközök hasznos élettartamát azonos, vagy megközelítően azonos időben (év) megállapítani.
	
	Az AKG tevékenységére nem jellemző, hogy a hasznos élettartam végén az eszközöket értékesíti, így a realizálható maradványértéket a jelentősnek minősülő értékhatár (20 %) alatt lehet meghatározni. Ez alól a személygépkocsi képezhet kivételt.
	
	Ennek figyelembe vételével az egyes eszközcsoportokban alkalmazandó hasznos élettartamot és a maradványértéket az alábbiakban határozzuk meg:

TÁBLÁZAT!!

A felsorolt eszközcsoportokba a tárgyi eszközöket az aktiváláskor a dokumentumok alapján kell besorolni. Az egyedi eszköz besorolásánál vizsgálni kell az eszköz műszaki paramétereinek esetleges eltérését az átlagos élettartamhoz képest. A megállapított különbségek értékelése alapján a táblázat szerinti hasznos élettartamtól el lehet térni.


Szabályzat:
A tárgyi eszközök értékelése

2.1.	 A tárgyi eszközöket a használatba vételkor az egyedi nyilvántartáshoz szükséges adatok feltüntetésével kell aktiválni.
Az aktiváláskor alkalmazott tényleges bekerülési (beszerzési) érték tartalmazza a le nem vonható általános forgalmi adót.
A tárgyi eszközt az egyedi nyilvántartásba vételkor be kell sorolni a megfelelő leírási kulcsba.

2.2. 	A tárgyi eszközöket a mérlegben a terv szerinti és a terven felüli értékcsökkenési leírással csökkentett és a visszaírással növelt bekerülési értéken kell szerepeltetni (nettó érték).

Amennyiben az alkalmazott terven felüli leírás miatt a tárgyi eszköz könyv szerinti értéke alacsonyabb az eredeti bekerülési értéknél és az alacsonyabb értéken való értékelés okai már nem, vagy csak részben állnak fenn, a terven felüli értékcsökkenést visszaírással csökkenteni kell, vagy meg kell szüntetni.

A visszaírást olyan mértékig kell végrehajtani, hogy az eszköz a piaci értéken, legfeljebb a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó értéken szerepeljen a mérlegben. A visszaírást az alaptevékenységből származó egyéb bevételekkel szemben kell elszámolni.

2.3.	 Amennyiben az AKG él a tárgyi eszköz piaci értékelésének lehetőségével, ez esetben a piaci érték és a terv szerinti értékcsökkenés figyelembevételével meghatározott nettó érték közötti különbözetet az eszközök között értékhelyesbítésként, a források között (az értékhelyesbítéssel azonos összegben) értékelési tartalékként kell kimutatni. Ez esetben a tárgyi eszközt a piaci értéken kell a mérlegbe felvenni.

A könyvekben az értékhelyesbítés összegét és annak változásait egyedi eszközönként elkülönítetten kell nyilvántartani.

2.4. 	A beruházások, a felújítások, és a beruházásokra adott előlegek a le nem vonható előzetesen felszámított általános forgalmi adóval növelt, ténylegesen számlázott összegben kerülnek a mérlegbe.

2.5. 	A térítés nélkül átvett, az ajándékként, hagyatékként kapott, a többletként fellelt tárgyi eszközök értékét az állományba vétel időpontjában ismert piaci érték figyelembevételével kell megállapítani. A piaci értéket az összehasonlítható eszköz beszerzési ára, becslés, vagy szakvélemény alapján kell megállapítani, és a számítást dokumentálni kell.

2.6. 	A tárgyi eszközök értékét növelő ráfordításként kell elszámolni az épületek bővítését, rendeltetésének megváltoztatását, átalakítását, élettartamának meghosszabbítását eredményező költségeket, továbbá a gépek, számítástechnikai eszközök fődarab cseréjét.

Az eredeti állapot helyreállítását szolgáló felújítások szintén értéknövelő tényezők.
Hasonlóan kell eljárni a bérelt ingatlanon végzett beruházások és felújítások esetén.

A tárgyi eszközöket a mérlegben nettó értéken kell kimutatni.


Szabályzat:
A befektetett pénzügyi eszközök értékelése

3.1. 	A tulajdoni részesedést jelentő befektetések, továbbá a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok nyilvántartásba vétele bekerülési (beszerzési) értéken történik. A bekerülési érték tartalmazza a beszerzéshez hozzárendelhető, a hitelintézetnek, befektetési vállalkozásnak fizetett bizományi díjat és a vásárolt vételi opció kiírójának (eladójának) fizetett opció díját.

A befektetésekről és az értékpapírokról egyedi nyilvántartást kell vezetni.

A tulajdoni részesedést jelentő befektetéseknél értékvesztést kell elszámolni, ha a mérlegkészítés időpontjában a befektetés könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen meghaladja a befektetés piaci értékét. Az értékvesztést a különbözet összegében kell meghatározni.

Ha a következő évben (években) a befektetés mérlegkészítéskori piaci értéke tartósan és jelentős összegben nagyobb a könyv szerinti értéknél, akkor a korában elszámolt értékvesztés összegét visszaírással csökkenteni kell. A befektetés így megnövelt értéke nem lehet nagyobb az eredeti bekerülési értéknél (az eredeti bekerülési értéken felül csak értékhelyesbítés számolható el).


Szabályzat:
A hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapírok bekerülési értéke nem tartalmazhatja a beszerzésig felhalmozott kamat összegét.

A hitelviszonyt megtestesítő nem kamatozó (diszkont) értékpapírok névérték alatt kerülnek kibocsátásra és lejáratkor névértéken váltják be ezeket. 

Az elsődleges forgalomban beszerzett diszkont értékpapírok bekerülési értéke a kibocsátási érték (beszerzési ár). A másodlagos forgalomban beszerzett diszkont értékpapír bekerülési értéke azonos a vételárral (ennek lehet kamattartalma).A másodlagos forgalomban névérték alatt kibocsátott és megvásárolt diszkont értékpapír esetén aktív időbeli elhatárolásként kell elszámolni a névérték és a kibocsátási érték közötti különbözet adott üzleti évre időarányosan jutó összegét (az aktív időbeli elhatárolást az értékesítéskor, a beváltáskor, a könyvekből történő kivezetéskor kell feloldani).

A hitelviszonyt megtestesítő kamatozó és nem kamatozó értékpapíroknál értékvesztést kell elszámolni, ha a mérlegkészítés időpontjában az értékpapír könyv szerinti értéke tartósan és jelentősen meghaladja a felhalmozott kamattal csökkentett piaci értéket. 
Az értékvesztést a különbözet összegében kell megállapítani.

Ha a következő évben (években) az értékpapír mérlegkészítéskori piaci értéke tartósan és jelentősen nagyobb a könyv szerinti értéknél, akkor a korábban elszámolt értékvesztés összegét visszaírással csökkenteni kell. A könyv szerinti érték növelése a visszaírás összegéig, de legfeljebb az értékpapír eredeti bekerülési értékéig (maximum a névértékéig) történhet.

A mérlegben a hitelviszonyt megtestesítő egy évnél hosszabb lejáratú értékpapírt az előbbiek szerinti - az elszámolt értékvesztéssel csökkentett és az értékvesztés visszaírt összegével növelt - bekerülési értéken kell szerepeltetni.


Szabályzat:
A befektetett pénzügyi eszközök között lévő adott kölcsönök, tartós bankbetétek nyilvántartásba vétele a kihelyezéskori, lekötéskori értéken történik.

Az ezek esetében előforduló értékvesztésre az általános szabályokat kell alkalmazni.

A mérlegben ezek az eszközök, az elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken szerepelnek.


Szabályzat:
A készletek értékelése

	Az AKG készleteket nem tart raktáron.


Szabályzat:
A követelések értékelése

5.1. 	A követeléseket a mérlegben (ideértve a hitelintézetekkel, a vállalkozásokkal szembeni követeléseket, a pénzeszközöket, a kölcsönként, előlegként adott összegeket is) függetlenül attól, hogy a forgóeszközök, vagy a befektetett eszközök között szerepelnek, az elfogadott, az elismert összegben, illetve a már elszámolt értékvesztéssel csökkentett, az értékvesztés visszaírt összegével növelt könyv szerinti értéken kell kimutatni.

A behajthatatlan követeléseket a mérlegkészítés előtt hitelezési veszteségként az egyéb ráfordításokkal szemben le kell írni.
Behajthatatlannak minősítjük azt a követelést, 
	amelyre az adós ellen vezetett végrehajtás során nincs fedezet,
	amelyet a csődeljárási, felszámolási eljárás során megkötött egyességi    megállapodásban elengedtek,
	amelyre a felszámoló írásbeli nyilatkozata alapján nincs fedezet,
	amelyre a vagyonfelosztási javaslat szerint nincs fedezet,
	amelynél a behajtással kapcsolatos költségek nincsenek arányban a követelés   összegével,
	amelynél az adós „igazoltan” nem lelhető fel (a postai kézbesítés 3 esetben eredménytelen),
	amelyet bíróság előtt nem lehet érvényesíteni,
	amely a hatályos jogszabályok szerint elévült.
	
	A behajthatatlanná minősítésről - az indokokat feltüntetve - írásbeli dokumentumot kell készíteni. A behajthatatlanná minősítés engedélyezése az intézményvezető hatáskörébe tartozik.


Szabályzat:
5.2. Ha a vevő, az adós minősítése alapján a követelés várhatóan nem térül meg és az erről beszerzett információ tartós, a várható veszteség pedig jelentős, akkor a mérlegkészítéskor értékvesztést kell elszámolni. 
	
	Ha a későbbi években az újabb minősítés során megállapítható, hogy a várható megtérülés jelentősen meghaladja a könyv szerinti értéket, vagyis a korábban elszámolt értékvesztés körülményei megváltoztak, akkor az értékvesztést visszaírással csökkenteni kell.
	
	Az értékvesztést és a visszaírást a 8-as, illetőleg a 9-es számlaosztályban az egyéb ráfordításokkal, illetőleg az egyéb bevételekkel szemben kell elszámolni.
	
	5.3.	 Az értékesített, engedményezett követelést az egyéb ráfordításokkal szemben kell elszámolni. 
	
	Az elengedett követelést a rendkívüli ráfordításokkal szemben kell a követelések közül kivezetni.


Szabályzat:
5.4. A vevőnként, adósonként kisösszegű követeléseknél - a vevők, adósok együttes minősítése alapján - az értékvesztés összege ezen követelések nyilvántartásba vételi értékének százalékában is meghatározható.
	
	Ebbe a körbe soroljuk azokat a követeléseket, amelyek egyedi összege az  5000 Ft-ot nem haladja meg. Az értékvesztés  összegét a várható megtérülés figyelembevételével kell megállapítani.
	
	5.5. 	Ha a követelés a mérlegkészítés időpontjáig befolyt, értékvesztés nem számolható el.


Szabályzat:
5.6. A mérlegben a valutában, devizában fennálló követelést (ideértve a valutakészletet, a devizaszámlán lévő  devizát, a külföldi pénzértékre szóló követelést, értékpapírt), illetve a valutában, devizában fennálló kötelezettséget az üzleti év mérleg fordulónapjára vonatkozó, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos deviza árfolyamon átszámított forintértéken kell kimutatni, ha a mérlegfordulónapi értékelésből adódó különbözetnek az érintett eszközökre, kötelezettségekre, illetve az eredményre gyakorolt hatása jelentős.
	
	A Magyar Nemzeti Bank által jegyzett árfolyamon való értékelést az AKG viszonylag csekély valuta, deviza elszámolású gazdasági eseménye indokolja. 
	
	Az év végi értékelést az alábbiak szerint kell végrehajtani:
	
	A számítási anyagban a könyvekben szereplő összes devizás eszközt és forrást a fordulónapi árfolyamra át kell értékelni (függetlenül attól, hogy a mérlegkészítésig pénzügyileg rendezték-e, vagy sem).
	
	Ha az átértékelésnek az összevont eredményhatása 
	nem jelentős, akkor a mérlegben marad az átértékelés nélküli eredeti könyv szerinti érték,
	jelentős veszteséget mutat, akkor az összes devizás eszköz és forrás esetében végre kell hajtani az átértékelést és a veszteséget a pénzügyi műveletek egyéb ráfordításával szemben kell elszámolni,

	jelentős nyereséget mutat, akkor az átértékelést szintén végre kell hajtani, majd az összevont eredményt a pénzügyi műveletek egyéb bevételeként kell elszámolni.


Szabályzat:
5.7. A munkavállalókkal szembeni és az egyéb követelések könyv szerinti értéken kerülnek a mérlegbe.
	
	Ezekkel a követelésekkel kapcsolatban értékvesztés és visszaírás az általános szabályok szerint lehetséges.
	
	5.8. 	A kiegészítő mellékletben be kell mutatni 
	a követelések eredeti értékét,
	a tárgy évi és a halmozott értékvesztés összegét,
	a tárgy évi visszaírás összegét (részletezését).


Szabályzat:
Az értékpapírok értékelése

A forgóeszközök között nyilvántartott, forgatási céllal, nem tartós befektetésként vásárolt értékpapírok és részesedések értékelése a mérlegben a befektetett pénzügyi eszközöknél leírtak szerint történik, az alábbi eltérésekkel. 

6.1.	 A forgóeszközök között kimutatott részesedések és értékpapírok bekerülési értékét csak a bizományi díj összegével kell növelni. A felmerült vételi opciós díj összegét az egyéb szolgáltatás költségeként számoljuk el.

6.2.	 A forgóeszközök között kimutatott hitelviszonyt megtestesítő kamatozó értékpapírok vételárában lévő kamatot az egyéb kapott (járó) kamatok és kamatjellegű bevételek csökkentő tételeként kell elszámolni (tehát ez nem része a beszerzési értéknek).

6.3. 	A hitelviszonyt megtestesítő rövid lejáratú értékpapírok a mérlegkészítéskor a kamattal csökkentett vételáron értékelhetők, ha a kibocsátó a névértéket és a kamatot várhatóan megfizeti.
Ha a névérték és a kamat megfizetése nem valószínűsíthető, értékvesztést kell elszámolni.

A pénzeszközök értékelése

7.1.	 A mérlegben a pénztár és a csekkek értékét forintban, a könyv szerint nyilvántartott értéken kell szerepeltetni.

7.2.	 A bankbetéteket az üzleti év mérlegfordulónapján a hitelintézeteknél elhelyezett forintbetét bankkivonattal egyező értékén kell a mérlegben szerepeltetni.

7.3.	 A pénztárban lévő valutakészletet és a devizaszámlán lévő devizát a követeléseknél leírtak szerint (5. 6), az egyéb devizás tételekkel összevontan kell értékelni.


Szabályzat:
Az aktív időbeli elhatárolások értékelése

Az aktív időbeli elhatárolások a könyv szerinti értéken kerülnek a mérlegbe.


A saját tőke értékelése

A saját tőke egyes elemeit a mérlegben könyv szerinti értéken kell kimutatni.


	A céltartalékok értékelése.

Amennyiben az AKG számviteli politikája szerint céltartalék képzésre kerül sor, azt könyv szerinti értéken vesszük fel a mérlegbe.


Szabályzat:
A kötelezettségek értékelése

A hosszú lejáratú és a rövid lejáratú kötelezettségek értékelése a mérlegben általában könyv szerinti értéken történik.

11.1.	 A forintban felvett hitelek, kölcsönök a törlesztésekkel csökkentett (a folyósító pénzintézettel egyeztetett) összegben kerülnek a mérlegbe.


11.2. 	A forintban teljesítendő szállítói kötelezettségek értékelése a mérlegben az elismert, számlázott összegben történik.

11.3.	 A forintban kapott előlegek értékelése a ténylegesen befolyt (áfát is tartalmazó) összegben történik. 

11.4.	 Ha a kötelezettség visszafizetendő összege nagyobb a kapott összegnél, a visszafizetendő összeget - a jogcímének megfelelően - az egyéb kötelezettségek között kell kimutatni a kötelezettségek visszafizetésének időpontjáig. Az ilyen kötelezettséget a kiegészítő mellékletben be kell mutatni.

11.5.	 A valutában, devizában fennálló kötelezettségek értékelése a követeléseknél leírt módon, az egyéb aktív és passzív devizás tételekkel összevontan történik


Szabályzat:
A passzív időbeli elhatárolások értékelése

A passzív időbeli elhatárolás értékelése a mérlegben könyv szerinti értéken történik.


Szabályzat:
AZ ÉRTÉKELÉS TECHNIKAI LEBONYOLÍTÁSA

Az értékelés feladatai zömmel az éves beszámoló készítésével összefüggésben jelentkeznek. Az értékek megállapítását olyan dokumentációval kell alátámasztani, amelyből visszamenőlegesen is nyomon követhető a kialakított érték számítása.
A végrehajtás a pénzügyi, számviteli munkatársak feladatát képezi.


Szabályzat:
HATÁLYBALÉPÉS

Jelen értékelési szabályzat 2010. január 1-én lép hatályba. Egyidejűleg a 2005. január 1-től érvényben volt szabályzat hatályát veszti.

Budapest, 2010. január 1.


Téma:
AKG Leltárkészítési és leltározási szabályzata

Szabályzat:
A számvitelről szóló, többször módosított 2000. évi C. törvény 15.§-ának (3). bekezdése kimondja, hogy ,,A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is megtalálhatóknak, bizonyíthatóknak, kívülállók által is megállapíthatóknak kell lenniük. Értékelésük meg kell hogy feleljen az e törvényben előírt értékelési elveknek és az azokhoz kapcsolódó értékelési eljárásoknak (a valódiság elve)."

A valódiság elvének érvényesülését elsősorban a számviteli törvény 69. §-ában foglaltak végrehajtása jelenti. A Számviteli törvény előírja, hogy az éves beszámoló elkészítéséhez olyan leltárt kell összeállítani, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a fordulónapon meglévő eszközöket és forrásokat mennyiségben és értékben.

A jelen szabályzat az Alternatív Közgazdasági Gimnázium  (továbbiakban: AKG) számviteli politikájához kapcsolódóan tartalmazza a leltárkészítési és leltározási feladatokat.


Szabályzat:
ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK

1. 	Leltár

A leltár olyan kimutatás, amely az eszközöket és a forrásokat mennyiségben és értékben egy adott időpontra vonatkozóan tételesen és ellenőrizhetően tartalmazza. A leltárnak a mérlegben kimutatott minden eszközt és forrást tételesen tartalmaznia kell.

Az ellenőrizhetőség érdekében a leltárban meg kell jelölni:
	az évet, hónapot, napot amelyre a leltár vonatkozik,
	a leltári tételek pontos megnevezését,
	az eszközök őrzési, használati helyét,
	az eszközök és a források csoportosítását a mérleg tételei szerint,
	a megrongálódott, feleslegessé vált eszközök elkülönítését,
	az érték nélkül nyilvántartott eszközöket.


Szabályzat:
A leltározás munkafolyamatai

A leltározás az alábbi munkafolyamatokat foglalja magába:
	a leltározás előkészítése
	a leltározási ütemterv elkészítése,
	a leltározás tárgyi és személyi feltételeinek megteremtése,
	a leltározási bizonylatok és nyomtatványok kijelölése,
	a leltározás végrehajtása,
	a leltározás adatainak feldolgozása,
	leltárkülönbözetek megállapítása, rendezése,
	a leltáreredmény megállapítása,
	a leltárhiányért való felelősség megállapítása, 
	a leltárellenőrzés.


Szabályzat:
A LELTÁROZÁS MUNKAFOLYAMATAINAK VÉGREHAJTÁSA
	
	A leltározás előkészítése
	A leltározási ütemterv elkészítése
	
	A leltározási szabályzat alapján minden évben a leltározás megkezdése előtt leltározási ütemtervet kell készíteni.
	A leltározási ütemterv célja a leltározásban közreműködő szervezeti egységek, személyek munkájának összehangolása, a végrehajtás zökkenőmentességének biztosítása.
	A leltározási ütemterv tartalmazza a leltározás előkészítésével, a leltár felvételével, értékelésével, a leltári adatfeldolgozással, a leltárellenőrzéssel kapcsolatos valamennyi munkafolyamat kezdési és befejezési időpontját, a leltározás egyes munkafolyamatai elvégzéséért és ellenőrzéséért felelős személyek nevét, beosztását.
	
	A leltározási ütemtervet az AKG gazdasági vezetője minden év november 30-áig készíti el.


Szabályzat:
A leltározás szervezeti és személyi feltételeinek megteremtése
	
	A leltározás jó megszervezése, a szervezeti és személyi feltételek megteremtése fontos biztosítéka a leltározás eredményes végrehajtásának.
	
	A leltározás előkészítésének szervezési feladatai az alábbiak:
	az elvégzendő feladat meghatározása (a leltározandó vagyontárgyak köre, a leltár fordulónapja, időpontja, a leltározás helyszíne, módja),
	a feladat elvégzéséhez szükséges munkaidő meghatározása, a feladatot végző személyek kijelölése, felkészítése,
	a leltározásra kerülő eszközök megfelelő csoportosítása, rendezése, annak érdekében, hogy a leltározásból eszköz ne maradjon ki, illetőleg minden eszköz csak egyszer kerüljön felvételre; a selejtezendő eszközök elkülönítése; az eszközök egyértelmű megjelölésének biztosítása,
	a leltározás bizonylati rendjének, nyomtatványainak kijelölése.
	
	A leltározás szervezési feladatait évenként a leltározási ütemtervben kell meghatározni. A leltározásra 2-3 tagú leltározási bizottságot kell kijelölni. Erről a leltározási ütemtervben kell dönteni. Az elvégzendő feladatról a bizottság tagjai részére a gazdasági vezető ad tájékoztatást. Ennek időpontját a leltározási ütemtervben kell megjelölni.


Szabályzat:
A leltárfelvétel bizonylatai
	
	A leltárfelvétel leltárbizonylatok alapján történik, amelyek lehetnek nyomtatványok, számítógépes listák, analitikus nyilvántartások, stb. Ezeknek meg kell felelniük a Számviteli törvényben a bizonylatokra előírt követelményeknek.
	A leltározási nyomtatványok szigorú számadás alá tartozó bizonylatok, ezért a nyilvántartásról, a folyamatos sorszámozásról gondoskodni kell.
	
	Az AKG által a leltározáshoz használt nyomtatványok:
	tárgyi eszköz leltárfelvételi ív és összesítő, B. 14-15. rsz.
	jegyzőkönyv a pénzeszközök és az értékcikkek leltározásáról.

A leltározáshoz - az alaki és tartalmi követelményeknek megfelelő - saját szerkesztésű bizonylat (gépi lista) is használható.

A leltározási nyomtatványokat a használatkor maradandóan (tintával, golyóstollal, gépi úton, stb.) és olvashatóan kell kitölteni. Javítást ugyancsak olvashatóan és kézjeggyel ellátva szabad eszközölni.
A kitöltött leltári nyomtatványokat az abban foglaltak helyességének igazolásaként alá kell írni. A leltárfelvételi jegyeket, a leltáríveket a közreműködő dolgozónak (leltárfelelős, leltározó, leltárellenőr) alá kell írnia.

A leltárfelvételi íveket és az összesítőt 10 évig kell megőrizni.


Szabályzat:
A leltározás végrehajtása

Az eszközök és a források leltározását az alábbiak szerint kell elvégezni:
	A befektetett eszközök leltározása

Az immateriális javak leltára évente az analitikus nyilvántartások alapján készítendő el. A leltár elkészítésekor az analitikus nyilvántartást le kell zárni, el kell végezni a főkönyvvel való egyeztetést, az esetleges eltéréseket tisztázni kell.

A leltározás során a már elavult és nem használható szoftvereket a nyilvántartásból ki kell vezetni.
Az immateriális javak értékelése a leltárban tényleges bekerülési (beszerzési) bekerülési értéken történik.

A tárgyi eszközök leltározása az alábbiak szerint történik:
	évente valamennyi tárgyi eszközről az analitikus nyilvántartás adatai alapján könyv szerinti leltár készítendő, ehhez az analitikus nyilvántartásokat le kell zárni, összesíteni és a főkönyvi könyveléssel értékben egyeztetni kell,
	3 évenként az analitikus nyilvántartással való összehasonlítás útján kell leltározni
	a műszaki berendezéseket, gépeket, járműveket, 
	az egyéb berendezéseket, a személyi használatra kiadott tárgyi eszközöket, 
	5 évenként valamennyi tárgyi eszközt a nyilvántartástól függetlenül elvégzett tényleges felvétellel kell leltározni.
	
	A tárgyi eszközök értékelése a leltárban tényleges bekerülési (beszerzési) értéken történik.
	
	A befektetett pénzügyi eszközök leltárát a folyamatosan vezetett analitikus nyilvántartás adatai alapján évente kell elkészíteni.
	
	A nyilvántartásnak tartalmaznia kell
	a befektetés azonosítási adatait,
	az értékpapír vásárlás keltét, lejáratát, összegét, a kamat feltételeit.

A befektetett pénzügyi eszközök értékelése a leltárban tényleges beszerzési értéken történik.


Szabályzat:
A forgóeszközök leltározása

Az AKG a vásárolt anyagokat azonnal felhasználja, így az anyag készletekkel kapcsolatosan leltározási kötelezettség nincs.

A követelésekről a mérleg fordulónapján a számítógépes analitikus nyilvántartás alapján tételes (adósonkénti) leltár készítendő. A követelések közé tartoznak a szolgáltatásból eredő követelések, a munkavállalói kölcsönök, az elszámolási előlegek és az egyéb elszámolási számlákon kimutatott követelések.

A leltár elkészítését megelőzően a követeléseket egyeztetni kell az adósokkal. Az egyeztetés általában egyenlegközlő levelek kiküldésével, illetőleg a munkavállalói tartozások esetében az analitikus nyilvántartások alapján történik. Ennek során a kétes követelések elkülönítéséről, a behajtásra teendő intézkedésekről, valamint a behajthatatlan követelések hitelezési veszteségként történő leírásáról gondoskodni kell. 
A követeléseket a leltárban könyv szerinti értéken kell szerepeltetni.

A forgatási céllal vásárolt diszkont értékpapírok leltározása évenként az analitikus nyilvántartások alapján - a befektetett pénzügyi eszközökhöz hasonló módon - történik.

Az értékpapírok értékelése a leltárban tényleges beszerzési áron történik. 

A pénzeszközök közül a banki pénzkészletek leltározását az év fordulónapján a banki értesítés (bankkivonat) alapján kell elvégezni.

A pénztári készpénzkészlet leltározása a fordulónapi pénztárzárlatkor tényleges megszámlálással történik.

A pénzeszközöket a bankkivonaton szereplő, illetőleg a pénztárkönyvben kimutatott könyv szerinti értéken kell a leltárban szerepeltetni.
A valuta, illetőleg devizakészletek értékelésekor az értékelési szabályzatban leírtak szerint kell eljárni.

Az aktív időbeli elhatárolások leltározása témánkénti részletezésben, könyvszerinti értéken történik.


Szabályzat:
AZ ESZKÖZÖK ÉS A FORRÁSOK ÉRTÉKELÉSÉNEK  RÉSZLETES SZABÁLYAI

Az értékelés részletes szabályainak kialakításakor figyelemmel kell lenni a II. fejezetben leírt általános és sajátos értékelési szabályokra.

Az immateriális javak értékelése

Az immateriális javak (vagyoni értékű jogok, szellemi termékek) beszerzési értékének meghatározására a vonatkozó szerződések és szállítói számlák alapján kerül sor.
Az aktiválás a II. pont szerinti beszerzési áron történik. Az immateriális javakat be kell sorolni a jellegének megfelelő értékcsökkenési leírási kulcsba.

Az immateriális javakat a mérlegben a terv szerinti és a terven felüli leírással csökkentett, a visszaírással növelt - nettó értéken kell szerepeltetni.


Szabályzat:
Leltározás

A leltározás az a tevékenység, amelynek során az Alapítvány eszközeinek és forrásainak a valóságban ténylegesen meglévő állományát állapítjuk meg.

A leltározás módszerei az alábbiak:
	ha a főkönyvi könyveléssel értékben megegyező analitikus nyilvántartást vezetünk, a leltározás az analitikus nyilvántartás mennyiségi adataival való összehasonlítással is elvégezhető,
	
	ha folyamatosan vezetett mennyiségi nyilvántartás nincs, akkor a leltár tényleges mennyiségi felvétellel, leltározással történik,
	a csak értékben kimutatott eszközök és források leltározása egyeztetés útján történik.


Szabályzat:
A leltározás időpontja, gyakorisága

A leltározás időpontja az éves beszámoló összeállításához kapcsolódik. Ennek megfelelően az évenkénti leltározás feladatait a mérleg fordulónapjához (december 31.) kell kapcsolni.
A leltározás gyakoriságát az egyes eszköz- és forráscsoportokra vonatkozóan a II. fejezetben foglaltak szerint kell meghatározni.


Szabályzat:
A források leltározása

A saját tőke egyes elemeit könyvszerinti értéken kell a leltárban szerepeltetni.

A kötelezettségek leltározása általában könyvszerinti értéken történik. A leltár elkészítéséhez a kötelezettséget mutató főkönyvi számlák egyenlegét az analitikus nyilvántartásokkal egyeztetni kell.

A szállítók követelését az általuk megküldött egyenlegközlők, valamint a számítógépes analitikus nyilvántartás alapján tételesen kell elvégezni.

A különféle köztartozások (adók, járulékok, stb.) egyeztetéséhez az adófolyószámlák és a bevallások adatait fel kell használni.

Az egyéb kötelezettségeket (rövid lejáratú hitelek, kölcsönök) a keletkezésükről kiállított dokumentumok alapján könyv szerint kell leltárba venni.


A Számviteli törvény előírásai szerint a leltárba és a mérlegbe csak olyan kötelezettség állítható be, amelyet a gazdálkodó szerv magára nézve elismert, a szállító vagy a hitelező számláját nem kifogásolta meg, illetőleg a kifogás okát tisztázták.

A várható veszteségek miatti céltartalékot könyv szerinti értéken kell a leltárba felvenni.

A passzív időbeli elhatárolások leltározása témánként a vonatkozó alapbizonylatok figyelembevételével, könyv szerinti értéken történik.


Szabályzat:
A leltározás adatainak feldolgozása
A leltári eltérések, felelősség megállapítása

A leltározás befejezésekor leltározási jegyzőkönyvet kell felvenni. A ….sz. mellékelt jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell a leltározásra került vagyontárgyak megnevezését, időpontját, a leltározásban résztvevők és a leltárfelelős nevét.
A leltározás során felvett eszközök érték-adatait az összesítő ívekre felvezetve meg kell állapítani a könyv szerinti értéktől való eltéréseket.

A leltári eltérések okát tételesen ki kell vizsgálni. A feldolgozás során rendezni kell az azonosítás hibáiból származó eltéréseket, a kompenzálható tételeket. A kompenzálás feltétele, hogy az eszközök megközelítően azonos minőségűek, értékűek, azonos felelőshöz tartozóak legyenek.

Az eltérések rendezését követően az összesítések elvégzésével meg kell állapítani a leltáreredményt. El kell végezni a leltári eltérések könyvelési feladatait (leltár - analitikus nyilvántartások - főkönyv egyezőségének megteremtése).
Az egyezőséget a leltárfelvétel befejezésétől számított 30 napon belül kell megteremteni.

A leltározás eredménye alapján az AKG vezetője - megfelelő kivizsgálás után - indokolt esetben dönt az érintett dolgozót terhelő leltárhiány miatti felelősségről, a kártérítés összegéről. A döntést a leltár felvétel befejezését követően 60 napon belül írásban kell közölni az érintett dolgozóval. A kártérítés összegét a hiányzó eszköz beszerzési értéke alapján kell megállapítani.


Szabályzat:
A leltárellenőrzés feladatai

A leltárellenőrzés célja annak a biztosítása, hogy a leltározás a Számviteli törvény és a jelen szabályzat előírásainak megfelelően történjék.
A leltárellenőrzésnek a leltározással kapcsolatos valamennyi munkafolyamatra ki kell terjednie. Ellenőrizni kell:
	az előkészítés során kiadott intézkedések végrehajtását,
	a leltárfelvétel lebonyolítását, a leltáríveken szereplő mennyiségi-, számszaki- és értékadatok helyességét, a technikai feltételek meglétét,
	a leltárkülönbözetek kimunkálását, okának kivizsgálását,
	az értékelés helyességét, az összesítő érték megállapítását,
	a használhatatlan eszközök elkülönítését, selejtezésre való előkészítését.

A leltárellenőr személyét a leltározási ütemtervben kell kijelölni. 

A leltárellenőr az ellenőrzés tényét a leltározás dokumentumain kézjegyével igazolja. Indokolt esetben az észlelt szabálytalanságokról külön írásos jelentést kell készítenie a gazdasági vezető részére.


Szabályzat:
SELEJTEZÉSI SZABÁLYZAT

	Általános selejtezési szabályok

A felesleges vagyontárgyak leértékelésére és selejtezésére az AKG vezetője által kinevezett selejtezési bizottság tagjai jogosultak (2-3 fő).

A selejtezési bizottság feladata:
	selejtezések előkészítése,
	selejtezési eljárás lefolytatása,
	selejtezési jegyzőkönyvek elkészítése.

A selejtezési bizottság elnökének hatásköre:
	a bizottsági tagok véleményével összhangban dönt a leértékelésről és selejtezésről,
	biztosítja a selejtezés szabályszerű lefolytatását,
	ha szükséges, megnevezi az idő előtti selejtezés okait, okozóit,
	végigkíséri a selejtezési eljárást mindaddig, míg a jegyzőkönyvet mindenki által aláírva átadja az AKG vezetőjének véglegesítés céljából.
	
	A selejtezési eljárás lefolytatása:
	selejtezni csak az erre a célra megfelelően előkészített eszközöket szabad,
	a selejtezési eljárás során rögzíteni kell, hogy egyes eszközök mikor, miért és hogyan kerülnek értékesítésre, vagy megsemmisítésre,
	az értékesítés - a hulladékárnál lehetőleg magasabb értékben - készpénzfizetés ellenében történhet. Az eladásról számlát kell kiállítani. A selejtezett vagyontárgy csak a kiegyenlített számla ellenében adható át,
	megsemmisítésen - a selejtezési jegyzőkönyvben foglaltak szerint - az érintett tárgyak fizikai felszámolását (összetörés, elégetés, stb.) kell érteni.


Szabályzat:
A tárgyi eszközök értékvesztése, selejtezése

Értékvesztést kell elszámolni, ha a tárgyi eszközt, beruházást rongálás vagy megsemmisülés következtében nem lehet rendeltetésének megfelelően használni, 
hasznosítani. A rongálás oka lehet gondatlanság, elemi csapás vagy egyéb káresemény. Az érték csökkentésének mértékét a bekövetkezett kár alapján kell meghatározni.

A Számviteli törvény szerint az érték csökkentését olyan mértékig kell végrehajtani, hogy a tárgyi eszköz, a beruházás használhatóságának megfelelő piaci értéken szerepeljen a mérlegben.

A selejtezést az AKG vezetőjének megbízása alapján a selejtezési bizottság végzi. 
A selejtezés eredményét jegyzőkönyvbe kell foglalni, ez az értékvesztés könyvviteli elszámolásának alapbizonylata.

A selejtezésre kerülő tárgyi eszközökről ,,Tárgyi eszköz selejtezési jegyzőkönyv"-et kell készíteni, amelyben az eszközök nettó értékét kell szerepeltetni.

A jegyzőkönyv az alábbiakat tartalmazza:
	dátum
	felvétel helye,
	jelenlévő(k) neve,
	selejtezés tárgyának megnevezése és a melléklet szerint selejtezett tételek értéke,
	selejtezés oka (tételenként külön-külön),
	a selejtezést megelőző hasznosítási kísérletek felsorolása, eredménye,
	javaslat a selejtezésre,
	a selejtezés jóváhagyása utáni teendők,
	aláírások.

A jegyzőkönyvhöz csatolni kell a selejtezésre javasolt eszközök tételes felsorolását, az alábbi adatokkal:
	sorszám,
	leltári szám,
	megnevezés,
	mennyiség (darabszám),
	érték (bruttó-nettó),
	leírási kulcs (%),
	üzembe helyezés éve.

A selejtezések, értékvesztések elszámolását legkésőbb a zárlati munkák során el kell végezni annak érdekében, hogy az éves beszámoló az AKG vagyonáról megbízható és valós képet adjon.


Szabályzat:
HATÁLYBALÉPÉS

Jelen szabályzat 2010. január 1-én lép hatályba. Egyidejűleg a 2005. január 1-jétől érvényes „leltározási szabályzat” hatályát veszti.


Szabályzat:
PÉNZKEZELÉSI SZABÁLYZATA

A jelen szabályzat az Alternatív Közgazdasági Gimnázium (a továbbiakban: AKG) bankszámláin és a házipénztárban folyó pénzkezelés szabályait tartalmazza.


Szabályzat:
PÉNZKEZELÉS A BANKSZÁMLÁN

A Számviteli törvény (Szt. 165. §. (3) bekezdése szerint „a pénzeszközöket érintő gazdasági események bizonylatainak adatait késedelem nélkül, készpénzforgalom esetén a pénzmozgással egyidejűleg, illetőleg bankszámlaforgalomnál a hitelintézeti értesítés megérkezésekor, az egyéb eszközöket érintő tételeket legkésőbb a tárgyhót követő hó 15-ig a könyvekben rögzíteni kell”. 

Az AKG pénzforgalmának döntő részét az MKB Bank Rt-nél megnyitott folyószámlán bonyolítja le. Az esetlegesen szabad pénzeszköz lekötése lehetőség szerint a számlavezető banknál történjék.

A bankszámlák megnyitásáról a számlavezető fiókkal bankszámlaszerződést kell kötni, amely a számlavezetés, a pénzkezelés legfontosabb szabályait tartalmazza.

A bankszámlák feletti rendelkezésre (beleértve az esetleg egyéb szempontok szerint megnyitott elkülönített alszámlákat és devizaszámlákat is, valamint – ha van – a bankkártyához tartozó alszámlát is) az AKG vezetője, valamint az általa arra felhatalmazott személyek jogosultak az 1. számú Függelékben (érvényes banki bejelentő karton) foglaltak szerint. Az aláírásra jogosultságot a számlavezető banknál az előírt módon be kell jelenteni. 

A bankszámlák forgalmáról a banki értesítővel egyező tételes főkönyvi nyilvántartást kell vezetni. A számlarendben elkülönített főkönyvi számlákon kell vezetni az egyes bankszámlák forgalmát. 

Az AKG a bankszámlához kapcsolódóan bankkártyát is használ. A bankkártyához tartozó alszámlán – annak csak esetenkénti, tehát nem naponta történő rendszeres használata esetén  - legfeljebb 100.000 Ft lehet és az ennél nagyobb összegű felhasználást igénylő esetekben, illetve időszakokban a felhasználás megkezdése előtt kell gondoskodni az alszámla megfelelő mértékű feltöltéséről. 

A bankkártya használatáért, annak kezeléséért, az azzal kapcsolatos teendők ellátásáért (a kártya és a PIN-kód biztonságos megőrzése; a kártya sérülése, elvesztése, illetéktelenek birtokába kerülése esetén annak azonnali lecserélése, pótlása és letiltása; az alszámla forgalmának maradéktalan dokumentálása és teljeskörű elszámolása; a bankkártyával végrehajtott tranzakciók dokumentálása és bizonylatolása; stb.) a bankkártyán tulajdonosként nevesített személy teljeskörűen, személyesen felelős és a bankkártya önálló használatát másik személy részére is csak saját személyes felelősségére, az átadás és az átvétel (visszavétel) írásos rögzítése mellett biztosíthatja. 

A bankkártya használatával lebonyolított pénzügyi (banki, internetes, telefonos, stb.) műveleteket (tranzakciókat) teljeskörűen dokumentálni kell (beleértve a készpénzfelvételt és –befizetést, a termék vagy szolgáltatás megrendelését, az azzal kapcsolatos, azt megelőző vagy azt követő levelezést, a megrendelés és a teljesítés-átutalás megtörténtének visszaigazolását, a kapott eredeti vagy elektronikusan megküldött számlát vagy számlamásolatot az eredeti megérkezéséig, a tranzakcióról készült kinyomtatott tranzakciós bizonylatot, ezek hiányában a tranzakciót végrehajtó személy által kötelezően elkészítendő, ezekre vonatkozó írásos feljegyzéseit) és a tranzakció során keletkezett iratokat, számlákat, bizonylatokat a tranzakciót végrehajtó személynek le kell igazolnia, majd haladéktalanul át kell adnia a Titkárság, illetve a Gazdasági Iroda részére iktatás és könyvelés céljából.


Szabályzat:
PÉNZKEZELÉS A HÁZIPÉNZTÁRBAN

Az AKG a házipénztárban kezeli a bankszámláról készpénzfizetés céljára felvett, továbbá a házipénztárba készpénzben bármely jogcímen befizetett összegeket. A gazdálkodásban törekedni kell a készpénzforgalom legszükségesebb mértékűre történő korlátozására.

A házipénztárban külön engedély nélkül csak az AKG saját tulajdonát képező pénzt vagy értéket szabad tartani.


Szabályzat:
A házipénztár elhelyezése. A házipénztárban tartható pénzkészlet mennyisége. 

Az AKG a házipénztár céljára elkülönített helyiséget alakított ki, ahol az  AKGA, az AKG és az AKGA-Junior Kiadó Kft. készpénzkészletét kezelik. A pénztárhelyiségben adottak a biztonságos őrzés feltételei (biztonsági ajtó és zárak, páncélszekrény, az ablakon vasrács, az épület riasztórendszerrel van ellátva távfelügyelettel).

A házipénztárban a napi pénztárzárlatkor tartható készpénzkészlet maximális összegét 10.000.000 Ft-ban állapítjuk meg. A keretet meghaladó összeget még a napi pénztárzárlat előtt be kell fizetni a bankszámlára. A napi pénztári keret betartása alól kivétel lehet egy-egy következő napi jelentősebb készpénzkifizetés az ügyvezető engedélyével. A házipénztári keretet a készpénz napi záró állományának naptári hónaponként számított napi átlaga figyelembe vételével kell betartani, ha nincsen naponta pénztárzárás (csak hetente vagy dekádonként vagy havonta).


Szabályzat:
A pénztáros feladatai, felelőssége

A házipénztárt a pénztáros (illetőleg helyettesítésekor a helyettese) teljes anyagi felelősséggel kezeli. Ezt a tényt a pénztáros (illetőleg a helyettese) a munkakör átvételekor írásbeli nyilatkozattal tudomásul veszi.

Két vagy több személy ugyanazt a pénztárt egyidőben még kivételesen, kisegítésképpen sem kezelheti.

A pénztár kezelőjének feladata:

	a pénztárban tartott készpénz és egyéb értékek kezelése, megőrzése,
	az elszámolási betétszámláról felvett készpénz ellátmány bevételezése, 
	a megfelelően számfejtett és utalványozott bizonylatok alapján a pénztári kifizetések és bevételezések teljesítése (a bizonylatok szabályszerűségét, a kifizetés jogszerűségét, a felvevő személyazonosságát különös figyelemmel kell ellenőriznie).

A házipénztári nyilvántartás vezetése - számítógépes program segítségével - a pénztáros feladata.


Szabályzat:
A pénztárellenőr feladatai

A  pénztárellenőri feladatokat az AKG vagy az AKGA kijelölt munkatársa látja el. 

A pénztárellenőr feladata:

	a pénztári bizonylatok alaki és tartalmi ellenőrzése,
	a pénztárjelentés vezetésének, a pénztárzárás helyességének ellenőrzése,
	a pénzkészlet meglétének ellenőrzése,
	a pénztár átadás-átvétel szabályszerűségének ellenőrzése. 

A pénztárellenőr az ellenőrzés tényét a bizonylatokon kézjegyével igazolja. 

A pénztárellenőr határideje a tárgyhót követő hónap 15. napja.


Szabályzat:
A pénztári utalványozók

Utalványozók azok a személyek, akik a pénztári kiadások kifizetését, a bevételek beszedését vagy elszámolását engedélyezhetik, elrendelhetik.

Pénztári utalványozási joggal az AKG vezetője, ügyvezetője és az általuk a belső egyéb szabályzatokban erre felhatalmazott személyek rendelkeznek. 

A pénztári kiadások és bevételek ellenjegyzésére gazdasági vezetője jogosult.

Az utalványozás és az ellenjegyzés tényét minden kiadási és bevételi bizonylaton fel kell tüntetni.


Szabályzat:
A HÁZIPÉNZTÁRI FORGALOM LEBONYOLÍTÁSA

	A házipénztári ellátmány felvétele

Az AKG a házipénztári forgalom lebonyolítására házipénztári ellátmányt vesz fel az elszámolási betétszámláról.

A bankból felvett ellátmány szállításánál az alábbiak szerint kell eljárni:

	500.000 Ft felvétig 1 fő,
	500.000 Ft feletti pénzszállításnál 2 fő jelenléte szükséges.

Az 500.000 Ft feletti pénzszállítást -  lehetőség szerint - gépkocsival kell lebonyolítani.


Szabályzat:
A házipénztári nyilvántartások vezetése

A házipénztári nyilvántartást - az alapbizonylatok alapján - a pénztáros vezeti. A pénzmozgásokat időrendi sorrendben kell a pénztárjelentésben rögzíteni.

A pénztári nyilvántartásban adatot csak a szabályszerűen kiállított bizonylat alapján szabad rögzíteni. A bizonylatok követelményeire vonatkozóan a számvitel bizonylati rendjéről szóló előírásokat kell követni.

Az AKG pénztári nyilvántartásait számítógépes program segítségével kell vezetni.


Szabályzat:
A pénztár zárása

Az AKG pénztárának zárása az AKG működéséhez igazodik.

Az AKG pénztárának zárása a tanítási időszakokban hetente, a tanítási időszakokon kívüli időszakokban – beleértve az egy hétnél hosszabb tanítási szüneteket is, például téli szünet – havonta történik. Ezektől indokolt esetben a gazdasági vezető engedélyével lehet eltérni. 

Az időszaki zárás feladatai:

	meg kell állapítani a pénztárban lévő pénzállományt címletenkénti részletezésben,
	a pénztárjelentés alapján meg kell állapítani a bevételek, a kiadások végösszegét és az egyenleget,
	az egyenleget egyeztetni kell a készpénzállománnyal,
	egyeztetés során mutatkozó esetleges eltérések okait fel kell deríteni, ha ez nem vezet eredményre, az eltérést rendezni kell, az eltérésről és a rendezésről jegyzőkönyvet kell felvenni, a többletet a pénztárba kell bevételezni, a hiányt a pénztárosnak be kell fizetnie.


Szabályzat:
A PÉNZTÁRKEZELÉSSEL KAPCSOLATOS EGYÉB FELADATOK
	
		Munkabér és tiszteletdíj kifizetése
	
	Az AKG a munkabéreket, és a megbízási díjakat készpénz kifizetéssel, illetőleg banki átutalással teljesíti. Készpénzes kifizetés esetén a felvevőnek a bérjegyzéken kell az átvételt igazolnia.
	
	Megbízottnak csak szabályszerűen kiállított és csatolt meghatalmazásra teljesíthető a nettó bér kifizetése.


Szabályzat:
Az elszámolásra kiadott előlegek (ellátmányok) nyilvántartása
	
	A meghatározott célra kiadott előlegek kifizetésére a szabályszerűen kiállított igénylés alapján kerülhet sor. Az előleg igénylésre házilag sokszorosított nyomtatvány használható, amelynek az alábbi adatokat kell tartalmaznia:

	az igénylő neve, beosztása,
	az igénylés jogcíme,
	az igényelt összeg,
	az elszámolás határideje,
	keltezés, az igénylő és az engedélyező aláírása.

Elszámolási előleg az alábbi célokra folyósítható:

	anyag, eszköz beszerzés,
	kiküldetési költség megelőlegezése,
	üzemanyag vásárlás,
	nyomtatvány, bélyeg vásárlás, reprezentáció.

Az elszámolásra kiadott összeg nem haladhatja meg a cél eléréséhez szükséges mértéket.

Ha az előleg célnak megfelelő felhasználása nem valósítható meg, az összeget haladéktalanul vissza kell fizetni.

Ugyanazon személynek ugyanarra a célra csak az előző ellátmány elszámolása esetén adható újabb előleg.

Az előleg (ellátmány) elszámolásakor a korábban kifizetett előleget egyösszegben be kell vételezni a pénztárba, majd a tényleges felhasználás összegét a bizonylatok alapján kiadásba kell helyezni (bruttó elszámolás).

Az elszámolásra kiadott összegekről a könyvelés személyenkénti nyilvántartást vezet.


Szabályzat:
Szigorú számadású nyomtatványok kezelése, nyilvántartása

A szigorú számadású nyomtatványok a következők:

	pénzintézeti készpénzfelvételi utalvány,
	számlatömb, illetőleg készpénzfizetési számlatömb, 
	tehergépkocsi menetlevél, 
	szállítólevél, 
	belföldi kiküldetés, 
	szabadságengedély, 
	átvételi elismervény, 
	nyugta, 
	stb. 

A szigorú számadású nyomtatványokról a pénztáros a rendszeresített formanyomtatványon - nyilvántartást vezet.


Szabályzat:
HATÁLYBALÉPÉS

Jelen pénzkezelési szabályzat 2012. július 16-án lép hatályba. Egyidejűleg a 2010. január 01-jétől érvényes Pénzkezelési szabályzat hatályát veszti.


Szabályzat:
ÁLTALÁNOS RÉSZ

A számvitelről szóló, többször módosított 2000. évi C. törvény 14.§. (3) bekezdése szerint a gazdálkodó szervnek a törvényben rögzített alapelvek, értékelési előírások alapján ki kell alakítania az adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő - a törvény végrehajtásának módszereit, eszközeit meghatározó - számviteli politikát.

A számviteli politika keretében rögzíteni kell azokat a gazdálkodóra jellemző szabályokat, előírásokat, módszereket, amelyekkel meghatározza, mit tekint a számviteli elszámolás szempontjából lényegesnek, jelentősnek, nem lényegesnek, nem jelentősnek, továbbá meg kell határozni azt, hogy a törvényben biztosított választási, minősítési lehetőségek közül melyeket, milyen feltételek fennállása esetén alkalmazza, illetőleg az alkalmazott gyakorlatot milyen okok miatt kell megváltoztatni.

A számviteli politika keretében az alábbi szabályzatokat kell elkészíteni:
	az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzata,
	az eszközök és a források értékelési szabályzata,
	a pénzkezelési szabályzat.

Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium számviteli politikája kialakításakor figyelembe vett törvények, rendeletek és más szabályozások felsorolását az 1. számú függelék tartalmazza.


Szabályzat:
AZ  AKG MŰKÖDÉSÉNEK JELLEMZŐ ADATAI

a.)	 Az alapítás főbb adatai:
	-	 a szervezet neve:	Alternatív Közgazdasági Gimnázium, Általános Iskola,				Szakképző Iskola és Pedagógiai Szakmai Szolgáltató Intézet
	-	 rövid neve:		Alternatív Közgazdasági Gimnázium
	-	 székhelye:		1035. Budapest, Raktár u. 1.
	-	 szervezeti forma:	alapítványi fenntartású oktatási intézmény, önálló jogi személy
	-	 alapító neve:	Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány
	-	 az alapító okirat:	125/1988. sz. VB határozat, 1988. 09. 01.
		kiállító:		Budapest Főváros Tanácsa VB., 1988. 09. 12.
	-	 az alapító okirat:	387/99. 06. 07, 1999. 09. 01.
		kiállító:		Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány
					(AKG Alapítvány)
	-	 működési engedély:14-1003/99. ügyirat, 277. lajstrom-szám,
		kiállító:		Budapest Főváros Önkormányzata, 1999. 07. 22.
	
	b.)	 A hatóságok által nyilvántartott azonosító számok:
- OM azonosító:	035454 (az OM Statisztikai osztályán vezetett intézmény-törzsnyilvántartásban kezelt egyedi azonosító szám)
-	 adószám:		18097285-2-41.
- 	KSH törzsszám:	18097285.8531.599.01
-	 TB törzsszám:	1809728592 (régi: 33284-6)

c.)	 Számlavezető bank:	Magyar Külkereskedelmi Bank
	elszámolási számla száma:   10300002-20216166-00003285.

d.)	 Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium (AKG) az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány (kiemelten közhasznú szervezet) által alapított oktatási tevékenységet ellátó, jog személyiséggel rendelkező szervezet, amely a Számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Korm. Rendelet előírásai szerint szervezi meg gazdálkodását, számvitelét és beszámolási rendszerét.

E.)	 Az AKG induló tőkéje:	2.585.191 Ft.

F.)	 Az alapító által az AKG számára megjelölt feladatok:
	-	 alap- és középfokú, továbbá az OKJ szerinti szakmai oktatás és képzés,
	-	 az ehhez kapcsolódó egyéb kiegészítő- és vállalkozási tevékenység.


Szabályzat:
KÖNYVVEZETÉSI ÉS BESZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG

Az AKG a Szt., valamint a Számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek beszámoló készítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló kormányrendelet előírásait figyelembevéve kettős könyvvitelt vezet és egyszerűsített éves beszámolót készít.

Az egyszerűsített éves beszámoló mérlegből és eredménykimutatásból, valamint kiegészítő információkból áll. A mérleg és az eredménykimutatás formáját a 2. sz. függelék tartalmazza.

A számviteli nyilvántartásokat a kettős könyvvitel szabályai szerint folyamatosan, időrendi sorrendben kell vezetni és havonta, valamint  a naptári év végével lezárni.

Az éves beszámolót a 2. számú függelékben meghatározott szerkezetben és részletezésben, a bizonylatokkal alátámasztott, szabályszerűen vezetett kettős könyvvitel adatai alapján világos és áttekinthető formában kell elkészíteni.

A beszámoló magyar nyelven, forintban készül. Az éves beszámoló készítés és az ehhez kapcsolódó zárlat időpontja a december 31-ei fordulónapot követő év március 31. napja. Az eddig az időpontig beérkezett (keletkezett) minden bizonylatot, amely a lezárt évvel kapcsolatos, le kell könyvelni. A beszámolót a zárlatot követően április 30-ig kell összeállítani.

Az egymást követő évek éves beszámolóinak összehasonlíthatóságát a mérleg és az eredménykimutatás szerkezetének, tagolásának, tartalmának, valamint az értékelés elveinek és eljárásainak állandóságával kell biztosítani.

A Számviteli törvény szerinti éves beszámolót a fordulónapot követő május 30-ig az Alapítvány Kuratóriuma elé kell terjeszteni elfogadásra. 

Amennyiben az ellenőrzés, vagy önellenőrzés a beszámolóban lényeges hibát állapít meg, a beszámolót ismételten a Kuratórium elé kell terjeszteni jóváhagyásra.

Az AKG, mint a Cégbíróságon be nem jegyzett egyéb szervezet, más jogszabály alapján sem kötelezett arra, hogy a beszámolójának egyes adatait nyilvánosságra hozza. Saját elhatározásából a nyilvánosságnak azzal tesz eleget, hogy a beszámoló betekinthetőségét a székhelyén lehetővé teszi.


Szabályzat:
A MÉRLEG ESZKÖZEINEK ÉS FORRÁSAINAK RÉSZLETEZÉSE, AZ ÉRTÉKELÉS ÁLTALÁNOS ELVEI

A mérleg tagolását a Korm. Rendelet 4. számú melléklete szerinti formában kell elkészíteni 
(a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezetek mérlegének tagolása).

A mérlegben az eszközök között kell kimutatni:
	a befektetett eszközöket,
	a forgóeszközöket,
	az aktív időbeli elhatárolásokat.

Az eszközöket rendeltetésük, használatuk alapján kell a befektetett eszközök vagy a forgóeszközök közé besorolni.
A befektetett eszközök közé azokat az eszközöket kell besorolni, amelyek tartósan, legalább 1 éven túl szolgálják a tevékenységet. A befektetett eszközök között tartjuk nyilván a bérbevett (használatra átvett) irodaépületen végzett beruházásokat, felújításokat.


Szabályzat:
BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

	A befektetett eszközök között kell kimutatni az immateriális javakat, a tárgyi eszközöket és a befektetett pénzügyi eszközöket.

I.	Immateriális javak között tartjuk nyilván
a)	 a vagyoni értékű jogokat (az ingatlanokhoz kapcsolódó vagyoni értékű jog kivételével),
b)	 a szellemi termékeket,
c)	 az immateriális javakra adott előlegeket,
d)	 az immateriális javak értékcsökkenését.

Az AKG a vagyoni értékű jogok között tartja nyilván a bérleti jogot, a használati jogot, a telefonvonalak használatáért fizetett díjat, az esetleges egyéb jogokat.

Az AKG által használt szoftvereket a szellemi termékek között tartjuk nyilván.
Az immateriális javakra adott előlegként a szállítóknak ilyen célra átutalt összeget kell kimutatni.

Az immateriális javak nyilvántartásba vétele, értékelése a megszerzésükért fizetett összegben, tényleges beszerzési áron történik.

Az immateriális javak értékcsökkenésének, értékhelyesbítésének kimutatására az értékelési szabályzatban leírtak szerint kerül sor.


Szabályzat:
Tárgyi eszközök
A tárgyi eszközök nyilvántartása az alábbiak szerint történik:
	ingatlanok,
	telkek,
	épületek, épületrészek, tulajdoni hányadok,
	idegen ingatlanon végzett beruházás,
	egyéb építmények,
	műszaki berendezések, gépek, járművek,
	egyéb berendezések, felszerelések, járművek,
üzemi gépek, berendezések, felszerelések,
	egyéb járművek,
	irodai, igazgatási berendezések és felszerelések,
	számítástechnikai gépek, berendezések,
	beruházások, felújítások,
	befejezetlen beruházások,
	felújítások.
- tárgyi eszközök értékcsökkenése.

A tárgyi eszközök nyilvántartásba vétele, aktiválása, értékelése a megszerzésükért fizetett összegben, tényleges beszerzési értéken történik. 

A tárgyi eszközök értékelésének, értékcsökkenése elszámolásának, értékhelyesbítése megállapításának részletes szabályait az értékelési szabályzat tartalmazza.

A még használatba nem vett, üzembe nem helyezett tárgyi eszközök beszerzési költségeit a beruházások között kell kimutatni.
A tárgyi eszközökről egyedi analitikus nyilvántartást kell vezetni.


Szabályzat:
Befektetett pénzügyi eszközök
	Az ide sorolt eszközök lehetnek:
	a tartósan (1 évnél hosszabb ideig) lekötött bankbetétek,
	az 1 évnél hosszabb lejáratú értékpapírok,
	a dolgozóknak adott kölcsönök.
 
A befektetett pénzügyi eszközökre is a tényleges beszerzési áron történő nyilvántartást kell érvényesíteni.

Az értékelés és az esetleges értékvesztés elszámolásának részletes szabályait az értékelési szabályzat tartalmazza.


Szabályzat:
FORGÓESZKÖZÖK

A forgóeszközök között kell kimutatni:
	a készleteket,
	a követeléseket,
	az értékpapírokat,
	a pénzeszközöket.

I. 	Az AKG anyagkészletet nem tart nyilván. A működéséhez szükséges anyagok értékét a beszerzéskor közvetlenül a költségek között számolja el.

II.	 A követelések között elkülönítetten kell nyilvántartani az AKG alaptevékenységével, továbbá a támogatásokkal kapcsolatos, valamint a vállalkozási tevékenységhez kötődő követeléseket.
	Az egyéb követelések között tartjuk nyilván a költségvetési kiutalási igényeket, a munkavállalókkal szembeni követeléseket (előlegek, előírt tartozások), a rövid lejáratú kölcsönöket. a szakképzési hozzájárulás miatti követeléseket, a pályázati támogatások igényelt (elszámolt), de még ki nem utalt összegeit.

A követelésekről a számítógépes program keretében egyedi analitikus nyilvántartást kell vezetni.

III. 	Az értékpapírok között elkülönítetten kell nyilvántartani a forgatási céllal vásárolt kincstárjegyeket és egyéb értékpapírokat. 

	A nyilvántartás tényleges beszerzési áron történik.

IV. 	A pénzeszközökön belül elkülönítetten tartjuk nyilván:

	a pénztárban lévő készpénzkészletet,
	a valutapénztárban lévő valutakészletet,
	a bankfiókoknál vezetett betétszámlákon lévő bankbetétet,
	az elkülönített betétszámlán lévő lekötött pénzkészletet, (deviza, lakásépítés).

A pénzeszköz számlák forgalmáról a házipénztárban, illetőleg a bankszámlákon a teljes forgalmat mutató tételes analitikus nyilvántartást kell vezetni.


Szabályzat:
AKTÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

	Az év végi mérlegben aktív időbeli elhatárolásként mutatjuk ki
	azokat a bevételeket, amelyek a mérleg fordulónapját követően esedékesek, de a lezárt időszakban számolandók el (bevételek elhatárolása), ide soroljuk a diszkont értékpapírok lezárt évet illető időarányos kamatát, az szja 1 %-ából befolyó összegeket, a szakképzési hozzájárulás lezárt évet illető, de még be nem fizetett összegeit,
	azokat a kiadásokat, amelyek a mérleg fordulónapja előtt merültek fel, de a következő időszakban számolandók el költségként (költségek időbeli elhatárolása),
	a halasztott ráfordításokat,
	a pályázati támogatások lezárt évre esedékes összegét.

Az időbeli elhatárolást a következő évi nyitás után az érintett bevétel-, illetőleg költségszámlákkal szemben kell megszüntetni.

A mérlegben a forrásokat az alábbi tagolásban kell kimutatni:

	Saját tőke
	Céltartalékok
	Kötelezettségek
	Passzív időbeli elhatárolások


Szabályzat:
SAJÁT TŐKE

	Az AKG saját tőke összegét az alábbi tagolásban kell nyilvántartani:

I.	Induló tőke
Induló tőkeként kell nyilvántartani az Alapító által az alapító okirat szerint rendelkezésre bocsátott vagyont.

II.	Tőkeváltozás
Tőkeváltozásként mutatjuk ki a gazdálkodás évi eredményéből felhalmozott vagyonrészt, valamint annak csökkenését (veszteséges gazdálkodás esetén).

A tőkeváltozást meg kell bontani az alaptevékenységből, illetőleg a vállalkozási tevékenységből származó részre.

III.	 	Lekötött tartalék
	Lekötött tartalékként tartjuk nyilván 
	az alapító által pótbefizetés címén meghatározott célra adott összegeket,
	a tőkeváltozásból (a gazdálkodás eredményéből) lekötött összegeket,
	a tárgyévi eredményből a Kuratórium döntése alapján lekötött tartalékba helyezendő összeget.

IV.	 Értékelési tartalék
Értékelési tartalékként kell kimutatni az értékelési szabályzat szerinti piaci értékelés alapján meghatározott értékhelyesbítés összegét. Az értékelési tartalék terhére (javára) a saját tőke más elemei nem változtathatók meg.

	Az értékelési tartalék módosítására az értékelési szabályzatban leírtak szerint a befektetett eszközök értékhelyesbítésével szemben kerülhet sor.

V.		 Tárgyévi eredmény alaptevékenységből

VI. 	Tárgyévi eredmény vállalkozási tevékenységből
A számviteli nyilvántartásokat úgy kell vezetni, hogy abban elkülönüljön az alap-, illetőleg a vállalkozási tevékenység bevétele (árbevétele), valamint ráfordítása, továbbá ezek adataiból megállapítható legyen az alap- illetőleg a vállalkozási tevékenység eredménye.


Szabályzat:
CÉLTARTALÉKOK

Az AKG a cél szerinti, illetőleg a vállalkozási tevékenységhez kapcsolódóan várható kötelezettségekre (veszteségekre) céltartalékot képezhet.

	A céltartalék összegét a várható veszteség nagyságához mérten kell megállapítani.


Szabályzat:
KÖTELEZETTSÉGEK

A kötelezettségek azok a szállítási, vállalkozási és egyéb szerződésekből eredő elismert pénzbeni tartozások, amelyek a már ténylegesen teljesített szolgáltatáshoz kapcsolódnak.

Hosszú lejáratú a kötelezettség, ha annak lejárata (fizetési határideje) 1 évnél hosszabb. A hosszú lejáratú kötelezettség mérlegfordulónapot követő egy éven belül esedékes törlesztő részét a rövid lejáratú kötelezettségek között kell a mérlegben szerepeltetni.

Rövid lejáratú a kötelezettség, ha annak teljesítési határideje az egy évet nem haladja meg. Ide tartoznak:
	a rövid lejáratú hitelek, kölcsönök,
	a kapott előlegek,
	a szállítók felé fennálló kötelezettségek,
	a munkavállalókkal szembeni, valamint 
	az egyéb rövid lejáratú kötelezettségek.

Az AKG váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsát ki. Az AKG a vállalkozási tevékenységéhez az alaptevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vesz fel. 

	A kötelezettségekről tételes analitikus nyilvántartást kell vezetni.


Szabályzat:
PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

	Az AKG a mérlegben passzív időbeli elhatárolásként számolja el
	a mérleg fordulónapja előtt befolyt bevételeket, ha azok a mérleg fordulónapját követő időszak bevételét képezik,
	a mérleg fordulónapja után felmerült kiadásokat, ha azok a lezárt időszakban számolandók el költségként; a passzív időbeli elhatárolást az évnyitás után a megfelelő bevétel- illetve költségszámlával szemben kell megszüntetni,
	a költségek (ráfordítások) ellentételezésére - visszafizetési kötelezettség nélkül – kapott, pénzügyileg rendezett, egyéb bevételként elszámolt támogatás összegéből a lezárt évben költséggel nem ellentételezett összeget; az elhatárolást a költségek tényleges felmerülésekor, illetve a támogatási szerződésben foglaltak teljesítésekor kell megszüntetni.

Az AKG a passzív időbeli elhatárolások között halasztott bevételként mutatja ki a rendkívüli bevételként elszámolt

a.)	fejlesztési célra –visszafizetési kötelezettség nélkül- kapott, pénzügyileg rendezett támogatás, véglegesen átvett pénzeszköz összegét (szakképzési hozzájárulás),
b.)	elengedett, valamint a harmadik személy által átvállalt kötelezettség összegét, amennyiben az a kötelezettség terhére beszerzett eszközökhöz kapcsolódik (legfeljebb a kapcsolódó eszközök nyilvántartás szerinti értékében),
c.)	térítés nélkül (visszaadási kötelezettség nélkül) átvett eszközök átadónál kimutatott nyilvántartási (legfeljebb forgalmi, piaci) értékét,
d.)	az ajándékként, a hagyatékként kapott, a többletként fellelt eszközök piaci értékét.

A kimutatott halasztott bevételt az érintett eszköz amortizációjának költségkénti elszámolásakor, illetve az eszköznek a nyilvántartásból történő kivezetésekor kell – a rendkívüli bevételekkel szemben- megszüntetni.

A forrásokat a mérlegben általában könyv szerinti értéken kell szerepeltetni.


Szabályzat:
AZ EREDMÉNYKIMUTATÁS TARTALMA, TAGOLÁSA

Az AKG az egyszerűsített beszámoló eredménykimutatását a 2/a. függelék szerinti tagolásban készíti el (a kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolójának  eredménykimutatása). 

Az eredménykimutatás összeállításánál a Szt. általános rendelkezéseit az alábbi sajátosságok figyelembevételével kell alkalmazni:

1)	 Az eredménykimutatás egyes bevételi és költség (ráfordítás) tételeinek tartalmi meghatározásakor a szervezetre vonatkozó más jogszabályokban foglaltakra is figyelemmel kell lenni. 
2)	Az eredménykimutatásban egymástól elkülönítetten kell kimutatni az alaptevékenységgel, valamint a vállalkozási tevékenységgel összefüggő tételeket.

3) 	Az eredménykimutatásban az előző évi és a tárgyévi adatokat, valamint a jelentős összegű hibák elkülönített bemutatását az alaptevékenység, vállalkozási tevékenység és összesen bontásban tovább kell részletezni.

4)	 Az eredménykimutatásban a tárgyévi vállalkozási eredmény a vállalkozási tevékenység bevételének és ráfordításainak különbsége, csökkentve az adófizetési kötelezettséggel.

5)	 Az egyéb szervezet a kapott alapítói, központi költségvetési, helyi önkormányzati és egyéb támogatásokat bevételként számolja el.


Szabályzat:
A fentieknek megfelelően a közhasznú egyszerűsített beszámoló eredménykimutatásának tagolása:

Az eredménykimutatás minden sorát Alaptevékenység – Vállalkozási tevékenység – Összesen megbontásban kell feltüntetni.

1.	 Értékesítés nettó árbevétele
	Itt számoljuk el az iskolai étkeztetés – vállalkozási tevékenységként kimutatott – árbevételét, a tovább számlázott szolgáltatás bevételét, a költségtérítéseket, az oktatási szolgáltatások bevételét.
	
2.	 Aktivált saját teljesítmények értéke
Itt mutatjuk ki azokat a teljesítményeket, amelyekkel szemben aktiválandó készlet, tárgyi eszköz, immateriális  jószág (pl. szoftver) keletkezik.

3. 	Egyéb bevételek
Ezen belül:
-	támogatások
		=	alapítói támogatás
		itt számoljuk el az alapítótól kapott, az állami költségvetéstől származó   normatív és kiegészítő támogatások alapító által átutalt összegeit.
		=	központi költségvetési támogatás
		=	pályázati díjak, támogatások
			itt számoljuk el az pályázatokon elnyert összegeket.
		=	elkülönített alapoktól kapott támogatás
-	egyéb bevételek
	(minden más, az előzőekben fel nem sorolt különféle bevételek).

4.	 Pénzügyi műveletek bevételei

Itt mutatjuk ki a befektetett pénzügyi eszközök árfolyamnyereségét, a diszkont értékpapírok hozamát, az egyéb kapott (járó) kamatokat és kamat jellegű bevételeket.

5.	 Rendkívüli bevételek
Itt számoljuk el a fejlesztési célra visszafizetési kötelezettség nélkül kapott
-	támogatásokat
	=	alapítótól
	=	központi költségvetéstől
	=	helyi önkormányzattól
	=	egyéb szervektől
		(itt számoljuk el a vállalkozók, vállalkozások által átutalt szakképzési 	hozzájárulásokat).
-	az egyéb vagyon növekedéssel járó rendkívüli bevételeket (térítés nélkül átvett, fellelt eszközök, stb.).

5.	Tagdíjak
(Az AKG-nak jelenleg ilyen bevétele nincs).

A.	Összes bevétel (1±2+3+4+5+6)

1.	Anyagjellegű ráfordítások
	Itt számoljuk el az anyagköltséget, az igénybevett szolgáltatások értékét, az eladott áruk beszerzési értékét, az eladott (közvetített) szolgáltatások értékét.
	
2.	Személyi jellegű ráfordítások
	Itt számoljuk el a bérköltségeket, az egyéb személyi jellegű ráfordításokat, a bérjárulékokat.
	
3.	Értékcsökkenési leírás
	Itt mutatjuk ki a terv szerinti értékcsökkenési leírást, valamint a használatba vételkor egy összegben elszámolt értékcsökkenési leírást.
	
	
	
4.	Egyéb ráfordítások
	Itt számoljuk el a 86. számlacsoportba sorolt ráfordításokat (értékesített eszközök nyilvántartás szerinti értéke, káresemények, bírságok, késedelmi kamatok, költségek ellentételezésére kapott támogatások, értékvesztések, költségvetéssel szemben elszámolt adók, céltartalékok, terven felüli értékcsökkenési leírás, behajthatatlan követelések leírása, stb).
	
	
5.	Pénzügyi műveletek ráfordításai
	Itt mutatjuk ki a 87. számlacsoportban könyvelt ráfordításokat, árfolyam veszteségeket.
	
6.	Rendkívüli ráfordítások
Ide soroljuk többek között a térítés nélkül átadott eszközök nyilvántartás szerinti értékét, az elengedett követelés könyv szerinti értékét, az egyéb vagyoncsökkenéssel járó rendkívüli ráfordításokat.

B.	Összes ráfordítás (7+8+9+10+11+12)
C.	Adózás előtti eredmény (A-B)
	I.	Adófizetési kötelezettség
D.	Jóváhagyott osztalék (nem alkalmazzuk)
E.	Tárgyévi eredmény (C-I-D-E)


Szabályzat:
A KÖNYVVITELI ZÁRLAT KÖTELEZETTSÉGE

Az AKG könyveit havonta főkönyvi kivonat készítésével le kell zárni. A zárlat készítésének időpontja a tárgyhót követő hó 25. napja.

Az év utolsó hónapjának zárlata a mérleg fordulónapjával szükséges munkálatok elvégzését is jelenti.

A mérlegzárás időpontja a fordulónapot követő március 31-edike. Az eddig az időpontig ismertté vált gazdasági események bizonylatait, amelyek a lezárt évre vonatkoznak, még az előző évre le kell könyvelni. 

Az éves beszámolót április 30-áig kell elkészíteni.


Szabályzat:
LELTÁRKÉSZÍTÉSI ÉS LELTÁROZÁSI KÖTELEZETTSÉG

Az AKG a Szt. előírásainak megfelelően a könyvek év végi lezárásához, az éves beszámoló elkészítéséhez olyan leltárt állít össze, amely tételesen, ellenőrizhető módon tartalmazza a fordulónapon meglévő eszközök és források értékét.

Az AKG a naprakészen vezetett analitikus nyilvántartásokat is leltárként kezeli. Ezek valódiságát rendszeres egyeztetéssel ellenőrzi.

Az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályait az 1. sz. mellékletként csatolt szabályzat tartalmazza.


Szabályzat:
A SZÁMVITEL BIZONYLATI RENDJE

Az AKG a bizonylati rend és a bizonylati fegyelem kialakításakor a Szt. 165-169. §-aiban foglaltaknak megfelelően jár el.

Az AKG gazdálkodásában minden gazdasági eseményről, amely az eszközök és a források állományát, összetételét megváltoztatja, bizonylatot kell kiállítani.

A gazdasági műveletek folyamatát tükröző összes bizonylat adatait a könyvviteli nyilvántartásokban rögzíteni kell.

Számviteli bizonylat minden olyan külső vagy belső okmány, amelyet a gazdasági esemény számviteli nyilvántartása céljára készítettek. A számviteli bizonylatot a gazdasági esemény, művelet megtörténtének, vagy az intézkedés végrehajtásának időpontjában kell elkészíteni és rögzíteni. A bizonylat adatainak alakilag és tartalmilag hitelesnek, megbízhatónak, világosnak és érthetőnek kell lennie.

A bizonylatok általános alaki, tartalmi követelményei:
	a bizonylat megnevezése, sorszáma,
	a bizonylatot kiállító gazdálkodó szerv megnevezése, címe, adóazonosító adatai,
	a címzett gazdálkodó szerv megnevezése, címe, adószáma,
	a gazdasági műveletet elrendelő személy megnevezése,
	az utalványozó és a rendelkezés végrehajtását elrendelő személy megnevezése,
	az eszköz-, készlet-, vagy pénzmozgás esetén az átadó, átvevő aláírása,
	a gazdasági esemény megjelölése, egyértelmű leírása,
	az árú, vagy szolgáltatás vámtarifa száma, illetve szj. száma,
	a bizonylat kiállításának időpontja, a teljesítés időpontja.

A számviteli bizonylatok elfogadására feljogosított munkatárs a külső bizonylatok átvételekor különös gonddal köteles vizsgálni a bizonylat alaki, tartalmi kellékeinek meglétét.

A számviteli bizonylatokat a könyvekben történő rögzítés előtt alaki és tartalmi szempontból felül kell vizsgálni.

A beérkező számlákat a belső azonosítás érdekében évenként folyamatos sorszámmal kell ellátni. A beérkező számlákat a megbízási (vállalkozási) szerződés, vagy a megrendelés adataival össze kell vetni.

A számlák érvényesítését, utalványozását követően gondoskodni kell az ellenérték határidőben történő kiegyenlítéséről.


A bizonylatokat folyamatosan, időrendben, legkésőbb a havi zárás elkészítéséig rögzíteni kell a könyvelésben.

A számviteli bizonylatok közül a szigorú számadás alá tartozókat a pénzkezelési szabályzat tartalmazza.

Az AKG-nak a Szt. szerint az üzleti évről készített beszámolót, az azt alátámasztó leltárt, értékelést, főkönyvi kivonatot olvasható formában legalább 10 évig meg kell őriznie.

A könyvviteli elszámolást közvetlenül és közvetetten alátámasztó számviteli bizonylatot (ideértve a főkönyvi számlákat, analitikus és részletező nyilvántartásokat is) legalább 8 évig kell olvasható formában, a könyvelési feljegyzések hivatkozása alapján visszakereshető módon megőrizni.

A megőrzési időn belüli szervezeti változás a kötelezettséget nem hatálytalanítja.


Szabályzat:
SZÁMLAREND

Az AKG a Szt. által bevezetett egységes számlakeret, valamint a Korm. rendelet mellékletében szereplő mérleg és eredménykimutatás tagolásának követelményét is figyelembevéve Számlarendet készít, amely tartalmazza:

	az alkalmazásra kijelölt főkönyvi számlák számjelét és megnevezését (Számlatükör),
	az egyes főkönyvi számlák tartalmát, ha az megnevezésükből nem egyértelmű,
	a számla értéke növekedésének és csökkenésének jogcímeit,
	a gazdasági események számlaösszefüggéseit (számlakijelölését), különös tekintettel az AKG sajátos tevékenységének adatrögzítését szolgáló számlákra,
	az egyes főkönyvi számlákhoz kapcsolódó analitikus nyilvántartások vezetésének rendjét és a főkönyvvel való kapcsolatát.

A számlarendet, illetőleg a számlatükröt az esetlegesen bekövetkező változások hatására, vagy új gazdasági esemény felmerülésekor év közben is módosítani kell. 

Az AKG számvitelét számítógépes program segítségével kell vezetni.


Szabályzat:
HATÁLYBALÉPÉS

Jelen szabályzat 2010. január 1-én lép hatályba. Egyidejűleg az AKG 2005. január 1-től érvényes számviteli politikája hatályát veszti.


Téma:
Bérek és feladatok, (valamint azok nyilvántartása) az AKG–ban

Szabályzat:
Tekintettel arra,,hogy az AKG kerettanterv és az SzMSz előírása alapján az igazgatói feladatok munkamegosztásra, bérezésre vonatkozó jogkörét a nevelőtestület gyakorolja. Az AKG nevelőtestülete a CXC. /2011. sz. törvény (Nemzeti Köznevelési tör-vény. NKT),ill.  valamint a 326/2013. kormányrendelet (pedagógus életpályamodellről), AKG –beli jogszerű, és az AKG minisz-teri rendeletben jóváhagyott kerettantervi előírásában meghatározott feladatainak eredményes végrehajtása érdekében az alábbi határozatot hozza.  
1.	 Az AKG 25 éve működő belső bérezési, munkamegosztási, szervezeti rendszere eddig alkalmasnak bizonyult az iskola eredményes működéséhez szükséges belső érdekeltségi rendjének biztosításához, ezért az AKG nevelőtestülete olyan megoldásra törekszik, amelyik megfelel a törvényi előírásoknak, de fenntartja az eddigi saját rendszerét.
2. 	A pedagógusok feladatait továbbra is az AKG érvényes SzMSz-e alapján határozzuk meg. Mindenki számára éves átla-gos heti óraszámot állapítunk meg a közösen meghatározott óraszámítás alapján. 
3. 	Az AKG –ban a kötelező óraszám 22 óra/hét, melynek számítása a program sajátosságaiból következően (epochális rendszer, témahetek, projektek stb.) - ahogyan eddig is - éves átlagban történik. 
4. 	Azonos feladat ellátásáért az AKG –ban azonos jövedelem illet meg minden kollégát, függetlenül végzettségétől, ko-rától.  
5.	 Az egyes tanárok feladatai az alábbi eljárásban kerülnek meghatározásra:
a.	 Az egyes pedagógus tantárgyfelosztásban lévő feladatait az éves program alapján az a kisiskolák, és a szak-mai műhelyek egyeztetése során határozzuk meg. 
b.	 A szakmai műhelyek a tantárgyfelosztás mellett meghatározzák az egyéb feladatokat is, tanulmányi verse-nyek, konzultációk, vizsgák, projektek
c.	 Más teendőket a kisiskolák iskolai szintű feladatai, a kisiskolák éves tervei alapján belső munkamegosztás ír-ja elő.
d.	 Az iskolai szintű megbízásokra, szintén heti átlagos óraszámot állapítunk meg. 
e.	 Mindezt kiegészíthetik az olyan egyéni feladatok, amelyekre összegszerű határozott idejű megbízásokkal kö-tünk megállapodást
6.	 Az AKG sajátos- egységes alapú- bérezésének alapegységét úgy állapítjuk meg, hogy a kötelező óraszámot teljesítő kollégák. legalább az államilag előírt besorolási bérüket megkapják. (a jelenleg pedagógus I). Amennyiben a későbbi-ekben magasabb besorolásba kerülnek egyes kollégák, törekszünk a feladataikat a bérükhöz igazítani (erről később - megfelelő információk birtokában – döntünk)
7.	 Az a kolléga akinek az éves átlagóraszáma nem éri el a 22 órát az adott évben részfoglalkozású 
8.	 Az éves munkaszerződésbe foglalt feladatait az egyeztetést követően mindenki egyéni tervei alapján maga írja meg tanévenként. Az AKG nevében a pedagógiai vezető írja alá. 
9.	 A pedagógusoknak évente határozzuk meg a bérét. Az adott évre jutó bér az összes feladat alapján az adott tanár he-ti átlagos óraterhelése az adott évben az AKG anyagi helyezte alapján megállapított óraegység díj szerint. A megálla-pított összeg nem óradíj, hanem az adott évben a bruttó fizetés. 
a.	Tekintettel arra, hogy még nem tudjuk milyen összegű támogatást kapunk az AKG megtakarításai terhére 2013. szeptember 1-jétől december 31-ig 12000 Ft/ó/hó 
b.	A munkaszerződésben a hivatalos besorolási bér, az államilag megállapított bérpótlék minimuma, valamint „az egységes bérdifferencia” együttesen tartalmazza az egységes fizetést. 
10.	 A különböző feladatokra az AKG nevelőtestülete a fizetés alapjául az alábbi óraszámokat határozza meg 
a. 	A tanítási éves átlagóra/hét 
b. 	Epochális óra éves összórax2
c.	 Patrónus 10ó/hét
d.	 Kisiskola vezető 5ó/hét
e.	 Szakmai műhely vezető a műhely feladataitól függően 1-2ó/hét
f.	 Mentor 1ó/hét
g.	 Könyvtáros 22ó/hét
h.	 Pszichológus 22 ó/hét
i.	 Képzési vezető 35 ó/hét
j.	 Ügyvezető 35 ó/hét
k.	 Szakképzés vezető 10ó/hét
l.	 Pedagógiai vezető 45 ó/hét
11.	 A túlmunkára a sajátos bérrendszer miatt külön nem állapítunk meg bért
12.	 Helyettesítésre továbbra sem állapítunk meg bért, s ezeket továbbra is a digitális naplóban kell csak rögzíteni.


Szabályzat:
Mellékletek
(jogi tájékoztatás a döntéshez)
1.sz. melléklet 
a pedagógusokra vonatkozó jogszabályok Hantos István gyűjtése

Nkt. (CXC/2011)
62. § (1) …
(2) A pedagógus hétévenként legalább egy alkalommal - jogszabályban meghatározottak szerint - továbbképzés-ben vesz részt. Megszüntethető - munkaviszony esetében felmondással, közalkalmazotti jogviszony esetében az alkalmatlanság jogcímén történő felmentéssel - annak a pedagógusnak a munkaviszonya, közalkalmazotti jogvi-szonya, aki a továbbképzésben önhibájából nem vett részt, vagy tanulmányait nem fejezte be sikeresen. Az első továbbképzés az első minősítés előtt kötelező. Mentesül a továbbképzési kötelezettség alól az a pedagógus, aki betöltötte az 55. életévét. Nem kell továbbképzésben részt venni annak a pedagógusnak, aki pedagógus-szakvizsgát tett, a vizsgák letétele utáni hét évben.
(3) … visszasorol az a pedagógus, aki a fokozatba lépését követő kilencedik tanév végéig önhibájából nem teljesíti a pedagógus-továbbképzésben történő részvételi kötelezettségét.
(4) … csak olyan továbbképzés vehető figyelembe, amelynek programját az oktatásért felelős miniszter jóváhagyta ...
(5) A nevelési-oktatási intézményekben pedagógus-munkakörökben dolgozó pedagógus heti teljes munkaidejé-nek nyolcvan százalékát (a továbbiakban: kötött munkaidő) az intézményvezető által - az e törvény keretei kö-zött - meghatározott feladatok ellátásával köteles tölteni (ált. 32 óra -hi), a munkaidő fennmaradó részében a munkaideje beosztását vagy felhasználását maga jogosult meghatározni.
(6) A teljes munkaidő ötvenöt-hatvanöt százalékában (a továbbiakban: neveléssel-oktatással lekötött munkaidő) tanórai és egyéb foglalkozások megtartása rendelhető el. A kötött munkaidő fennmaradó részében a pedagógus a nevelés-oktatást előkészítő, nevelés-oktatással összefüggő egyéb feladatokat, tanulói felügyeletet, továbbá eseti helyettesítést lát el.
(7) Az intézményvezető a kötött munkaidőben ellátandó feladatok elosztásánál biztosítja az arányos és egyenletes feladatelosztást a nevelőtestület tagjai között.
(8) 147 Az óvodapedagógusnak ….
(9) A vezetőpedagógus neveléssel-oktatással lekötött munkaideje… nevelési-oktatási intézményben, … a teljes munkaideje harminc százaléka lehet.
(10) A gyógypedagógiai, …
(11) A gyakornoknak a neveléssel-oktatással lekötött munkaideje tanítók, általános és középiskolai tanárok eseté-ben a teljes munkaideje ötven százaléka, ...
(11a) 148 Az óvoda-, iskolapszichológus neveléssel-oktatással lekötött munkaideje - teljes munkaidőben történő foglalkoztatás esetében - heti huszonkettő óra. … Az óvoda-, iskolapszichológus további heti tíz órában a közvet-len pszichológiai foglalkozások szervezésével, előkészítésével…,  a munkaidő fennmaradó részében pedig a mun-kaköréhez szükséges információk feldolgozásával, az óvodai, iskolai dokumentáció elkészítésével kapcsolatos fel-adatokat, továbbá a szakmai fejlődéséhez szükséges tevékenységeket végez. … Részmunkaidős foglalkoztatás ese-tén a koordinátorral való kapcsolattartáson kívül a munkavégzés valamennyi időkerete arányosan csökken.
(12) Az iskolai, kollégiumi könyvtárostanár, könyvtárostanító a neveléssel-oktatással lekötött munkaidő keretében biztosítja a könyvtár nyitva tartását, a könyvtári órákat. Munkaköri feladatként a kötött munkaidő többi része het-ven százaléka - a könyvtár zárva tartása mellett - a munkahelyen végzett könyvtári munkára (az állomány gyarapí-tása, gondozása, könyvtári kutatómunka), iskolai kapcsolattartásra, a további harminc százaléka a munkahelyen kívül végzett felkészülésre, könyvtári kapcsolatépítésre, állománygyarapításra, továbbá a pedagógus-munkakörrel összefüggő más tevékenység ellátására szolgál.
(13) A pedagógiai szakszolgálat …
(14) 149 A nevelési-oktatási intézmény és pedagógiai szakszolgálat vezetője a teljes munkaidő 5. melléklet vagy a pedagógiai szakszolgálatokra vonatkozó miniszteri rendelet szerinti tanórai foglalkozásokkal le nem kötött részé-ben látja el a vezetői megbízással kapcsolatos feladatokat.

Táblázat!!!


Szabályzat:
65. § 
(4) Az intézményvezetőt a fenntartó, az intézményben pedagógus-munkakörben foglalkoztatottakat az intézmény-vezető jutalomban részesítheti, amelynek éves összege vezető esetében nem haladhatja meg a vezető pótlékkal számított éves illetményének, munkabérének tizenöt százalékát, beosztott esetében éves illetményének, mun-kabérének tizenöt százalékát.
(5) Az intézményvezetőt a fenntartó, az intézmény többi vezetőjét az intézményvezető kereset-kiegészítésben részesítheti, amelynek éves összege nem haladhatja meg a vezető pótlékkal számított éves illetményének, mun-kabérének tíz százalékát.
(6) A legalább Pedagógus II. fokozatot elért pedagógus tízévenként - tudományos kutatáshoz, vagy egyéni tudo-mányos továbbképzésen való részvételhez - legfeljebb egy évi fizetés nélküli szabadságot (a továbbiakban: alkotói szabadság) vehet igénybe.
(7) Az öregségi nyugdíjkorhatárt öt éven belül elérő pedagógus, óvodai dajka választása szerint csökkentett munkaidőben dolgozhat, illetménye, munkabére pedig csak a munkaidő-csökkentés arányának ötven százaléká-val csökken. Az e bekezdésben foglalt kedvezményt csak azok választhatják, akik a nyugdíjkorhatár elérése előtti ötödik évet megelőzően legalább 20 év szakmai gyakorlattal rendelkeznek pedagógus-munkakörben vagy óvodai dajkaként.
69. § (1) A köznevelési intézmény vezetője
(4) A nevelési-oktatási intézményvezető munkáját a nevelőtestület és a szülők közössége a vezetői megbízásá-nak második és negyedik évében személyazonosításra alkalmatlan kérdőíves felmérés alapján értékeli. Az or-szágos pedagógiai-szakmai ellenőrzés az intézményvezető munkájának ellenőrzése és értékelése során a kérdőíves felmérés eredményét is figyelembe veszi.
(5) A nevelési-oktatási intézmény vezetője munkaideje felhasználását és beosztását, az 5. mellékletben foglalt tanórák, foglalkozások megtartásának kötelezettségén kívül maga jogosult meghatározni.


Szabályzat:
326/2013. (VIII. 30.) Korm. rendelet a pedagógusok előmeneteli rendszeréről
17. § (1) A pedagógus számára a kötött munkaidőnek neveléssel-oktatással le nem kötött részében  (6-10 óra - hi)
1. foglalkozások, tanítási órák előkészítése,
2. a gyermekek, tanulók teljesítményének értékelése,
3. az intézmény kulturális és sportéletének, versenyeknek, a szabadidő hasznos eltöltésének megszervezése,
4. a tanulók nevelési-oktatási intézményen belüli önszerveződésének segítésével összefüggő feladatok végrehajtá-sa,
5. előre tervezett beosztás szerint vagy alkalomszerűen gyermekek, tanulók - tanórai és egyéb foglalkozásnak nem minősülő - felügyelete,
6. a tanuló- és gyermekbalesetek megelőzésével kapcsolatos feladatok végrehajtása,
7. a gyermek- és ifjúságvédelemmel összefüggő feladatok végrehajtása,
8. eseti helyettesítés,
9. a pedagógiai tevékenységhez kapcsolódó ügyviteli tevékenység,
10. az intézményi dokumentumok készítése, vezetése,
11. a szülőkkel történő kapcsolattartás, szülői értekezlet, fogadóóra megtartása,
12. osztályfőnöki munkával összefüggő tevékenység,
13. pedagógusjelölt, gyakornok szakmai segítése, mentorálása,
14. a nevelőtestület, a szakmai munkaközösség munkájában történő részvétel,
15. munkaközösség-vezetés,
16. az intézményfejlesztési feladatokban való közreműködés,
17. környezeti neveléssel összefüggő feladatok ellátása,
18. iskolai szertár fejlesztése, karbantartása,
19. hangszerkarbantartás megszervezése,
20. különböző feladatellátási helyekre történő alkalmazás esetében a köznevelési intézmény telephelyei közötti utazás, valamint
21. a pedagógiai program célrendszerének megfelelő, az éves munkatervben rögzített, tanórai vagy egyéb foglal-kozásnak nem minősülő feladat ellátása
rendelhető el.
(2) Egyéb foglalkozás a tantárgyfelosztásban tervezhető, rendszeres nem tanórai foglalkozás, amely
a) szakkör, érdeklődési kör, önképzőkör,
b) sportkör, tömegsport foglalkozás,
c) egyéni vagy csoportos felzárkóztató, fejlesztő foglalkozás,
d) egyéni vagy csoportos tehetségfejlesztő foglalkozás,
e) napközi,
f) tanulószoba,
g) tanulást, iskolai felkészülést segítő foglalkozás,
h) pályaválasztást segítő foglalkozás,
i) közösségi szolgálattal kapcsolatos foglalkozás,
j) diákönkormányzati foglalkozás,
k) felzárkóztató, tehetség-kibontakoztató, speciális ismereteket adó egyéni vagy csoportos, közösségi fejlesztést megvalósító csoportos, a szabadidő eltöltését szolgáló csoportos, a tanulókkal való törődést és gondoskodást biz-tosító egyéni, a kollégiumi közösségek működésével összefüggő csoportos kollégiumi, valamint szakkollégiumi foglalkozás,
l) tanulmányi szakmai, kulturális verseny, házi bajnokság, iskolák közötti verseny, bajnokság, valamint
m) az iskola pedagógiai programjában rögzített, a tanítási órák keretében meg nem valósítható osztály- vagy cso-portfoglalkozás
lehet.
(3) A pedagógus a kötött munkaidőben köteles a nevelési-oktatási intézményben, pedagógiai szakszolgálati in-tézményben tartózkodni, kivéve, ha kizárólag az intézményen kívül ellátható feladatot lát el. A kollektív szerző-dés, ennek hiányában a munkáltató határozza meg, hogy melyek azok a feladatok, amelyeket a pedagógusnak a nevelési-oktatási intézményben, pedagógiai szakszolgálat intézményében, és melyek azok a feladatok, amelyeket az intézményen kívül lehet teljesítenie.
(4) A neveléssel-oktatással lekötött munkaidejét meghaladóan a pedagógusnak további tanórai és egyéb foglal-kozás megtartása akkor rendelhető el, ha
a) a munkakör nincs betöltve, a pályázati eljárás idejére,
b) a munkakör nincs betöltve, és az álláshelyre kiírt nyilvános pályázat sikertelen volt, feltéve, hogy a munkaközve-títési eljárás sikertelen maradt, és a pedagógusok állandó helyettesítési rendszerében sem áll rendelkezésre meg-felelő szakember vagy
c) a betöltött munkakör feladatainak ellátása betegség, baleset vagy egyéb ok miatt váratlanul lehetetlenné vált.
(5) A (4) bekezdésben meghatározottak alapján az egy pedagógusnak elrendelhető tanórai és egyéb foglalkozások száma egy tanítási napon a kettő, egy tanítási héten a hat órát nem haladhatja meg. A neveléssel-oktatással le-kötött munkaidő felső határa felett eseti helyettesítés a (4) bekezdésben foglaltak alapján rendelhető el, egy pe-dagógus számára tanítási évenként legfeljebb harminc tanítási napra.
(7) Az intézményvezető az órarend és a munkatervben meghatározott feladatok alapján az intézményben fog-lalkoztatott pedagógusok vonatkozásában munkaidő-nyilvántartást vezet, és a munkavégzést havonta igazolja.
18. § A szakszervezetek tisztségviselőit, továbbá a Közalkalmazotti Tanács tagjait és elnökét megillető munkaidő-kedvezményt a pedagógus kötött munkaidejének terhére kell kiadni oly módon, hogy a munkaidő-kedvezmény nyolcvan százaléka a neveléssel-oktatással lekötött munkaidőre, húsz százaléka a neveléssel-oktatással lekötött idő felső határa feletti kötött munkaidőre essen.


Szabályzat:
19. § (1) A köznevelési intézmény munkatervében - az intézményi feladatokkal összhangban - meg kell tervezni
a) középiskola esetén a középszintű és az emelt szintű érettségi vizsga és a szakmai vizsga vizsgáztató bizottságai-nak munkájában részt vevő, továbbá a pedagógusok minősítésében és az országos-pedagógiai szakmai ellenőrzés-ben, a szaktanácsadói feladatokban közreműködő,
b) szakiskola esetén a szakmai vizsga vizsgáztató bizottságainak munkájában részt vevő,
c) a pedagógusok minősítésében és az országos-pedagógiai szakmai ellenőrzésben közreműködő
pedagógusok várható munkaidő-beosztását oly módon, hogy az érintettek részt tudjanak venni a felsorolt felada-tok végrehajtásában.
(2) A középszintű és emelt szintű érettségi vizsga és a szakmai vizsga napjait, továbbá a minősítésben és az orszá-gos-pedagógiai szakmai ellenőrzésben történő részvétel napjait a munkatervben a közreműködő pedagógusok tekintetében tanítás nélküli munkanapként kell megtervezni.
(3) A munkáltató a munkatervben meghatározott feladatok elosztása során az egyenlő bánásmód követelményét köteles megtartani. Ennek érdekében a tanítás elrendelésénél, és az egyéb feladatok szétosztásánál biztosítani kell az arányos és egyenletes feladatelosztást a nevelőtestület tagjai között.
33. § (1) A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 110. § (2) bekezdésében meghatározottakon túl ügyelet és készenlét rendelhető el
a) a tanulók éjszakai felügyeletének megszervezéséhez a kollégiumban, vagy
b) a pedagógiai, nevelési programban meghatározott tanulmányi kirándulás vagy más, nem az óvodában, iskolá-ban, kollégiumban szervezett program megvalósításához.
(2) Az ügyeletért és a készenlétért a munkavégzésre való rendelkezésre állás és a rendkívüli munka díjazását is magában foglaló átalánydíjazás illeti meg a közalkalmazottat.
(3) Ha a pedagógus, feltéve, hogy a munkaidő-beosztásból más nem következik - a pedagógiai programban megha-tározottak szerint tanulmányi kiránduláson vagy más, a pedagógiai, nevelési programban meghatározott, nem az iskolában, kollégiumban, óvodában szervezett programon vesz részt, munkanapon tizennégy órától másnap reg-gel hat óráig, heti pihenőnapon és munkaszüneti napon nulla órától huszonnégy óráig tartó időszakban ügyele-tet teljesít. Az ügyelet idejéből huszonkettő órától másnap reggel hat óráig tartó időszakból a ténylegesen mun-kavégzéssel töltött időt (a továbbiakban: mérhető időtartamú munkavégzéssel járó ügyelet), a reggel hat órától huszonkettő óráig tartó időszaknak pedig a teljes időtartamát (a továbbiakban: nem mérhető időtartamú mun-kavégzéssel járó ügyelet) - ha e rendelet másképp nem rendelkezik - be kell számítani a rendkívüli munkavégzés idejébe. E rendelkezésektől a kollektív szerződés, ennek hiányában a munkáltató a közalkalmazott javára eltérhet.
(5) Készenlét esetén az átalánydíj mértéke az óradíj húsz százaléka, heti pihenőnapon és munkaszüneti napon harminc százaléka. A mérhető időtartamú munkavégzéssel járó ügyelet esetén az átalánydíj mértéke az óradíj ötven százaléka, heti pihenőnapon, illetve munkaszüneti napon hatvan százaléka. A nem mérhető időtartamú munkavégzéssel járó ügyelet esetén az átalánydíj mértéke az óradíj hatvan százaléka, heti pihenőnapon és munkaszüneti napon, ha a közalkalmazott kap másik pihenőnapot, az óradíj száz százaléka, ha nem kap másik pihenőnapot, az óradíj százötven százaléka.
(7) Nem illeti meg a közalkalmazottat az ügyelet után pihenőidő, ha az ügyeletet kollégiumban, illetve a pedagógi-ai, nevelési programban előírt tanulmányi kiránduláson vagy más, nem az óvodában, iskolában, kollégiumban szervezett programon teljesíti, továbbá, ha az ügyelet alatt nem kellett munkát végezni.
(8) Az e §-ban meghatározott óradíj egy órára eső összege a pedagógus illetményének a következőkben meghatá-rozott osztószámmal megállapított hányada. Az osztószámot az érintett beosztott pedagógus munkakörére előírt neveléssel-oktatással lekötött munkaidő alsó mértékének 4,33-mal történő szorzata adja.


Szabályzat:
MEGJEGYZÉSEK, következtetések:
•	a vezetőknek a kötelező óraszáma felett megtartott óráikért - a törvény logikája szerint - nem jár túlóra
•	a 32 órát elvileg kötelező bent tölteni, de az intézményvezető meghatározhat olyan fweladatot, mely ebbe számít és mégsem az intézményben végzendő
•	elvileg tantárgyfelosztás szerint senkinek nem lehet 26 óránál több órája (alkalmilag igen)
•	nem kell meghatározni pontosan az intézményben a kötelező óraszámot a 22-26 közt
•	a 22 tanítási órát sem kötelező a teljes álláshoz kiadni, mert az egyéb neveléssel-oktatással kapcsolatos te-vékenységeket, foglalkozásokat ide számítva a keretet az intézményvezető tölti ki (tehát nem szükséges a részmunkaidővel játszani)
•	a havi elszámolásban csak a tervezhető tevékenységeket kell szerepeltetni, a nem pontosan tervezhetőt lehet jelölni, az ilyent az intézményvezetőnek általánosan előírni, igazolni


Szabályzat:
A Számviteli törvény 161. §-a szerint a kettős könyvvitelt vezető gazdálkodó az egységes számlakeret előírásainak figyelembevételével olyan számlarendet köteles készíteni, amelynek alapján végzett könyvvezetés a törvényben előírt beszámoló készítését maradéktalanul biztosítja.

A számlarendnek a következőket kell tartalmaznia:

a)	az alkalmazásra kijelölt számlák számjelét és megnevezését (számlatükör),
b)	a számla tartalmát, ha az a számla megnevezéséből egyértelműen nem következik,
c)	a főkönyvi számla és az analitikus nyilvántartás kapcsolatát,
d)	a számlát érintő gazdasági eseményeket, azok más számlákkal való kapcsolatát (számlaösszefüggések),
e)	a számlarendben foglaltakat alátámasztó bizonylati rendet.

Az AKG számvitelében alkalmazott főkönyvi számlák számjelét és megnevezését a Számlatükör tartalmazza (1. sz. függelék).
A számlatükörben feltüntetett számlák száma, megnevezése - a gazdasági események rögzítési igényének megfelelően - év közben is módosítható. A változtatást a számlatükörben dokumentálni kell. A számlatükröt évenként szükséges megújítani.

Az AKG által alkalmazott főkönyvi számlák nagyobb részének megnevezéséből, számlaszámából egyértelműen következik annak tartalma. A sajátos könyvviteli elszámolásokat számlaosztályonként, illetőleg főkönyvi számlánként mutatjuk be.

Ugyancsak az egyes számlaosztályokhoz, számlákhoz kapcsolódóan rögzítjük a vezetendő analitikus nyilvántartás tartalmát, a főkönyv és az analitika egyezőségének a követelményét.


Szabályzat:
1. SZÁMLAOSZTÁLY. BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

A számlaosztályban nyilvántartott eszközök főkönyvi számláinak tartalma a számlák megnevezéséből következően egyértelmű.

A főkönyvi számlák tartozik oldalára könyveljük a befektetett eszközök értékének növekedését, amely történhet 
	beszerzésből, beruházásból, létesítésből (aktiválás),
	térítés nélküli átvételből, adományból, juttatásból, leltári többletből,
	a készletekből történő átsorolásból,
	értéket növelő értékhelyesbítésből.

A főkönyvi számlák követel oldalára könyveljük a befektetett eszközök értékének csökkenését, amely adódhat

	eladásból, értékesítésből (nettó érték kivezetése),
	térítés nélküli átadásból, leltárhiányból,

	selejtezés, megsemmisülés miatt,
	a készletek közé történő átsorolás miatt,
	az értékhelyesbítés értéket csökkentő hatása miatt.

Az értékcsökkenés számlák tartozik oldalára könyveljük az elszámolt értékcsökkenés csökkentését leggyakrabban értékesítéskor, az állományból való kivezetéskor, a terven felüli értékcsökkenés visszaírásakor), követel oldalára könyveljük az elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenés növekedését.

Tekintettel arra, hogy az AKG az alaptevékenysége körében nem jogosult az előzetesen felszámított általános forgalmiadó levonására, így a beszerzett eszközök aktiválása leggyakrabban áfával növelt értéken történik.

11.	Immateriális javak

A számlacsoport tagolása:
113. 	Vagyoni értékű jogok
114. 	Szellemi termékek
117. Immateriális javak értékhelyesbítése
118. 	Immateriális javak terven felüli écs. és visszaírása
119. 	Immateriális javak terv szerinti értékcsökkenése

A beszerzett szellemi termékeket és vagyoni értékű jogokat a megszerzésükért fizetett áron tartjuk nyilván. Az immateriális javak értékének aktiválása közvetlenül a megfelelő főkönyvi számlán (113, 114.) történik. 

A számlacsoportban nyilvántartott immateriális javak értékcsökkenési leírását a számviteli politikában rögzített kulcsokkal évenként, az évzárlatkor kell elszámolni.

Az immateriális javakról a főkönyvi számlákkal értékben megegyező analitikus nyilvántartást kell vezetni. Az analitikus nyilvántartásban szereplő bruttó értéket és az elszámolt értékcsökkenési leírás összegét a könyvviteli zárlatkor és az éves beszámoló elkészítésekor egyeztetni kell.
Az analitikus nyilvántartásnak az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
	az immateriális javak azonosításához szükséges adatokat,
	a beszerzés keltét,
	a használatbavétel időpontját,
	a bruttó értéket,
	az értékcsökkenési leírás összegét (évenként),
	a nettó értéket (az évzárlat időpontjában), 
	a meghatározott amortizációs kulcsot,
	a nettó érték 0-ra csökkenésének várható időpontját (évét).

Az analitikus nyilvántartás adatait év végén a beszámoló készítéshez (leltár, leltározás összesíteni kell.


Szabályzat:
12-15.	Tárgyi eszközök

A számlacsoport tagolása:
12. 	Ingatlanok és kapcsolódó vagyonértékű jogok,
13. 	Műszaki berendezések, gépek, járművek,
14. 	Egyéb berendezések, felszerelések, járművek,
16. Beruházások, felújítások.

A számlacsoporton belül az egyes főkönyvi számlákat a számlatükörnek megfelelően tovább bontjuk.

A számlacsoporthoz kapcsolódóan - indokolt esetben - meg kell nyitni az értékhelyesbítés számlát.

Minden számlacsoporton belül külön számlát kell nyitni a terv szerinti és a terven felüli értékcsökkenés elszámolására.

A tárgyi eszközök beszerzési, bekerülési (aktiválási) értékét az értékelési szabályzatban leírtak szerint kell megállapítani. Az aktiválást a használatba vétel napján kell elvégezni és az értékcsökkenést a következő naptól számítva kell elszámolni. Az aktiváláskor meg kell állapítani a tárgyi eszköz várható hasznos élettartamát és ennek figyelembevételével az alkalmazandó leírási kulcsot.

Terven felüli értékcsökkenési leírás elszámolására akkor kerül sor, ha a tárgyi eszköz, a beruházás értéke tartósan lecsökken, az eszköz feleslegessé válik, megrongálódik, megsemmisül, így az eredeti rendeltetésnek már nem felel meg.

Az értékcsökkenési leírást csak addig lehet elszámolni, amíg az egyedi eszköz nettó értéke 0-ra csökken. A teljesen leírt tárgyi eszközt a selejtezésig azonos összegű bruttó értéken, illetőleg leírási összegen kell nyilvántartani.

A 16. Beruházások, felújítások számlacsoporton belül a főkönyvi számlákat
	beruházás (befejezetlen beruházás),
	felújítás, valamint  
	kisértékű tárgyi eszközök beszerzése szerint bontjuk. 

A tárgyi eszközök értékének aktiválása a 16. számlacsoport számláival szemben történik.

A tárgyi eszközökről a főkönyvi könyveléssel értékben megegyező egyedi analitikus nyilvántartást kell vezetni. Az analitikus nyilvántartás szerinti bruttó értéket, az elszámolt értékcsökkenés összegét könyvviteli zárlatkor és az éves beszámoló elkészítésekor egyeztetni kell. Az analitikus nyilvántartásnak az immateriális javaknál felsorolt adatokat kell tartalmaznia. Az analitikus nyilvántartás adatait év végén a beszámoló készítéséhez (leltár, leltározás) összesíteni kell.


Szabályzat:
Befektetett pénzügyi eszközök

A számlacsoport tagolása:
18. Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
1. 	Tartósan adott kölcsönök

Befektetett pénzügyi eszközként azokat az értékpapírokat tartjuk nyilván, amelyek futamideje, lejárata az 1 évet meghaladja.

Az 1 évet meghaladó időtartamú kölcsön az alkalmazottak részére meghatározott célra adható (pl. lakásépítési kölcsön).

A befektetett pénzügyi eszközök nyilvántartási értékére vonatkozóan az értékelési szabályzatban leírtakat kell figyelembe venni. Az egyes számlacsoportokban - szükséges esetben - meg kell nyitni az értékvesztés és a visszaírás számlákat.

Az értékpapírokról a főkönyvi számlákkal megegyező analitikus nyilvántartást kell vezetni. Az értékpapírokat forrásonként és fajtánként elkülönítetten kell kezelni.

Az analitikus nyilvántartásnak az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
	az értékpapír megnevezése, azonosító adatai,
	az értékpapír névértéke,
	a beszerzés kelte,
	a beszerzési érték (ennek esetleges kamattartalma),
	a kamat %-a és a várható kamat összege,
	lejárat, kamatfizetés időpontja,
	letéti díjak, jutalékok.
	
	A számlaosztályban rögzítésre kerülő leggyakoribb gazdasági események számlaösszefüggései:
	
	immateriális javak értékének aktiválása használatbavételkor
T. 	113. Vagyoni érték- jogok 		
114. 	Szellemi termékek
                  K. 454. Belföldi szállítók

	tárgyi eszközök értékének aktiválása használatbavételkor
T. 	12., 13., 14. számlák 
   K. 161. Beruházások

	immateriális javak, tárgyi eszközök terv szerinti értékcsökkenési leírásának    elszámolása
T. 571. Terv szerinti értékcsökkenési leírás 
K.	119, 129, 139, 149. számlák

	immateriális javak, tárgyi eszközök, beruházások terven felüli értékcsökkenésének elszámolása.
T. 	866. Értékvesztés, terven felüli értékcsökkenés 
                        K. 118, 128, 138, 148, 168. számlák

	immateriális javak, tárgyi eszközök, beruházások visszaírt terven felüli értékcsökkenésének könyvelése)
	T. 118, 128, 138, 148, 168. számlák 
	     	   K. 966. Visszaírt értékvesztés, terven felüli értékcsökkenés
	
	az értékesített, hiányzó, selejtezett, stb. immateriális javak, tárgyi eszközök elszámolt értékcsökkenésének átvezetése a megfelelő eszközszámlára
T.	119, 129, 139, 149. számlák 
K. 11, 12, 13, 14

	az értékesített, hiányzó, selejtezett, stb. immateriális javak, tárgyi eszközök nettó értékének kivezetése
T.	861. Értékesített immateriális javak és tárgyi eszközök nyilvántartási szerinti értéke 
            K. 11, 12, 13, 14. számlák

	az eszközök piaci értékelése esetén az értékhelyesbítés könyvelése
T.	117, 127, 137. számlák 
K 417. Értékelési tartalék

	100 ezer Ft egyedi értékhatár alatti (kisértékű tárgyi eszközök beszerzése és használatba vételkor egyösszegű elszámolása terv szerinti értékcsökkenési leírásként
	T. 161. Beruházások
	                K. 454. Belföldi szállítók
	T. 571. Terv szerinti értékcsökkenés leírás
	                K. 161. Beruházások
	
	térítés nélkül átvett eszközök nyilvántartásba vétele és az átvételi érték időbeli elhatárolása halasztott bevételként
	     T. 12-14. Tárgyi eszközök
	                K. 9891. Térítés nélkül átvett eszközök
	T. 9891. Térítés nélkül átvett eszközök
		         K. 4833. Térítés nélkül átvett eszközök értékének elhatárolása


Szabályzat:
SZÁMLAOSZTÁLY: KÉSZLETEK
	
		Az AKG gazdálkodása nem igényli készletek tartását, raktározását. A beszerzett különféle anyagok (fenntartási anyagok, irodaszerek, nyomtatványok, stb.) a beszerzést követően rendszerint azonnal felhasználásra kerülnek, így költségként számolandók el.
	
	A vállalkozási tevékenység keretében végzett iskolai étkeztetés költségét – az étkeztetést nyújtó vállalkozó számlája alapján közvetlenül a 814. Eladott áruk beszerzési értéke számlára könyveljük.
	
	Közvetített szolgáltatásként kell elszámolni az AKG által vásárolt (neki leszámlázott) és változatlan formában továbbadott szolgáltatások bekerülési értékét. 
	Ilyen lehet a bérbeadott helyiségek közüzemi díjainak változatlan áron történő áthárítása.
	
	A lehetséges könyvelési tételek:
		
	a továbbszámlázásra kerülő szolgáltatások könyvelése
T.	271. Közvetített szolgáltatások 
T. 4661. Beszerzések előzetesen felszámított áfája
             K. 454. Belföldi szállítók

		a közvetített szolgáltatás továbbszámlázása
T.	311. Belföldi követelések 
      		 K. 9153. Telefon és egyéb áthárított költség.
		       467.  Fizetendő áfa

	a közvetített szolgáltatás nyilvántartási értékének elszámolása
T. 815. Eladott (közvetített) szolgáltatás nyilvántartási értéke)
K. 271. Közvetített szolgáltatások


Szabályzat:
3. 	SZÁMLAOSZTÁLY: KÖVETELÉSEK ÉS EGYÉB FORGÓESZKÖZÖK

Az egyes számlacsoportok számláinak tartozik oldalára könyveljük a számlák értékének növekedését az alábbi gazdasági események miatt: 

	a kibocsátott számlák miatt a vevőállomány növekedése,
	az immateriális javakra, tárgyi eszközökre, készletekre adott előlegek folyósítása,
	a munkavállalóknak adott előlegek (külföldi kiküldtetés, beszerzés, stb.),
	egyéb rövid lejáratú kölcsönök folyósítása,
	értékpapír vásárlás,
	pénzeszközök növekedése a bankszámlán és a pénztárban,
	értékvesztés visszaírása.

A megfelelő forgóeszköz számlák követel oldalára könyveljük a követelések csökkenését az alábbi gazdasági események miatt:
	a vevők követelésének átutalása a bankszámlára (befizetése a pénztárba),
	az előlegek visszafizetése,
	értékpapírok eladása, beváltása,
	pénztári kifizetések, banki átutalások miatt a pénzkészlet csökkenése,
	a követelések, értékpapírok értékvesztésének elszámolása.

A forgóeszközöket az alábbi részletezésben tartjuk nyilván.


Szabályzat:
Követelések áruszállításból, szolgáltatásból

A követelések nyilvántartására szolgáló számlákat alaptevékenység, illetőleg vállalkozási tevékenység szerint kell tagolni.

A követelésekről a számítógépes program keretében analitikus nyilvántartást kell vezetni. (vevőfolyószámla).

A számlacsoportban az alábbi könyvelési tételek fordulhatnak elő:
	áruk értékesítése, szolgáltatások kiszámlázása, étkezési díjak könyvelése
T. 	311. Belföldi követelések (vevők)
     381. Pénztár
K. 911. Belföldi értékesítés árbevétele
       92. Belföldi szolgáltatások árbevétele
     	     467. Fizetendő áfa (áfa köteles bevétel esetén)
                     
	a számlák kiegyenlítése
      T. 381.   Pénztár
          3841. Elszámolási betétszámla
K.	311. Belföldi követelések (vevők)


35.	 Adott előlegek

A számlacsoportban tartjuk nyilván
	az immateriális javakra,
	a beruházásokra,
	a készletekre adott előlegeket, továbbá
	az előlegek értékvesztését és visszaírását.

A számlacsoport számláira az általános gyakorlatnak megfelelően könyvelünk.


Szabályzat:
Egyéb követelések

Az egyéb követelések között tartjuk nyilván a munkavállalóknak nyújtott kölcsönt, előleget, a rövid lejáratú kölcsönadott pénzeszközöket, a költségvetési kiutalási igényeket, a szakképzési hozzájárulás elszámolását, a pályázati támogatás miatti kiutalási igényeket.

A számlacsoportban az alábbi  könyvelési tételek adódnak:

A beszerzésre, a különféle egyéb kiadások teljesítésére adott előlegeket (ellátmányokat) a főkönyvhöz kapcsolódó analitikában név szerint és tételenként kell nyilvántartani. Az elszámolás bruttó módon történik. 

A lehetséges számlaösszefüggések:
=	előleg, ellátmány folyósítása:
T.	36. Beszerzésekre adott előlegek.
      	      3611.   Munkavállalóknak folyósított előlegek
            	K. 381. Pénztár
                      	     3841. Elszámolási betétszámla

=	az előleg, ellátmány elszámolása
	 T.   381. Pénztár
        384. Elszámolási betétszámla
          		K. 3611.  Munkavállalóknak folyósított előlegek
                 	       361. Beszerzésekre adott előlegek
                                      (előleg visszavételezése teljes összegben)

T.	5. Költségnem számlák
    		K. 381. Pénztár
			     384. Elszámolási betétszámla
				 (a ténylegesen felmerült kiadás elszámolása)

=  	AKGA-Junior Kiadó Kft.-nek adott kölcsön könyvelése
    	T. 3641. Rövid lejáratú kölcsön
		K. 3841. Elszámolási betétszámla



=	szakképzési hozzájárulás, támogatások, pályázati támogatás 
	elszámolása

	T. 3682. Szakképzési hozzájárulás elszámolása
		K. 9894. Szhj. Véglegesen, fejlesztési célra kapott támogatás
	(szhj. előírása a szerződés alapján)

	T. 3841. Elszámolási betétszámla
		K. 3682. Szhj. elszámolási számla
	(szhj. jóváírása a bankszámlán)

	T. 3683. Pályázati támogatások elszámolása
		K. 9633. Pályázati díjak
	(pályázati támogatási szerződés szerint elszámolható összeg előírása)

	T. 3841. Elszámolási betétszámla
		K. 3683. Pályázati támogatások elszámolása
	(pályázati támogatás jóváírása a bankszámlán)

	T. 3841. Elszámolási betétszámla
		K. 9675. Fenntartótól kapott támogatás, juttatás
(az AKGA-tól kapott, normatív és kiegészítő támogatásból származó összegek átutalása a bankszámlánkra).


Szabályzat:
Értékpapírok

A számlacsoportban az ideiglenesen szabad pénzeszközökből vásárolt kincstárjegyek, valamint egyéb értékpapírok beszerzésére fordított összeget könyveljük (1 éven belüli lejáratúak).
Az értékpapírokkal kapcsolatos könyvelési számlaösszefüggések az alábbiak:

-  Értékpapír - diszkont kincstárjegy  - vásárlás:
T. 3742. Eladásra vásárolt diszkont értékpapír
                        K. 3841. Elszámolási betétszámla

-	   Értékpapír kamat elszámolás újra lekötéssel:

=	Elszámolási számlára történő átvezetés
     	T. 3749. Értékpapír átvezetési számla
                    	K. 3742. Eladásra vásárolt diszkont értékpapír

=	Kamat elszámolás:
     	T. 3749. Értékpapír elszámolási számla
                    	K. 9737. Diszkont értékpapir elszámolt kamata

=	Újra lekötés:
     	T. 3742. Eladásra vásárolt diszkont értékpapír
                    K. 3749. Értékpapír átvezetési számla.


Szabályzat:
Aktív időbeli elhatárolások
	
	Az aktív időbeli elhatárolások gazdasági eseményeit a számviteli politika és az értékelési szabályzat tartalmazza. A főkönyvben az elhatárolásokat finanszírozási forrásonként kell tagolni.
	A lehetséges gazdasági események számlaösszefüggései:
	a lezárt időszakot illető, de a mérleg fordulónapja után jóváírt kamatbevételek könyvelése:
T.	3913. Bevételek aktív időbeli elhatárolása
                 K. 973. Kamatbevételek pénzintézettől
		96. Egyéb bevételek


-    	a diszkont kincstárjegy időarányos kamatának elhatárolása:
 	T. 3911.  Diszkont értékpapírok időarányos kamatának elhatárolása
                         K. 9737. Diszkont értékpapír időarányos kamata

	a lezárt évben kifizetett, de a következő időszakot terhelő költségek elszámolása:
     	T. 392. Költségek, ráfordítások aktív időbeli elhatárolása
K.	5. Költség számlák

-	szakképzési hozzájárulás lezárt évet illető összegének elhatárolása
	T. 3984. SZHJ aktív időbeli elhatárolása
		K. 9894. SZHJ véglegesen fejlesztési célra kapott támogatás


Szabályzat:
SZÁMLAOSZTÁLY: FORRÁSOK (PASSZÍVÁK)

A számlaosztály egyes számlacsoportjaiban a legfontosabb gazdasági eseményeket az alábbiak szerint rögzítjük.

41. 	Saját tőke

A 411. Induló tőke számlán mutatjuk ki az alapító által az Alapító Okiratban a cél szerinti feladatokra rendelt pénzeszközök forrását.

Ugyancsak az induló tőkével szemben vesszük állományba az alapító által az induló tőke emelésére adott eszközöket.

A 412. Tőkeváltozás számlán belül a gazdasági eseményeket az alábbiak szerint kell elkülöníteni.

A 4121. Tőkeváltozás célszerinti tevékenységből elnevezésű számlára könyveljük az alaptevékenység pozitív eredményeként az AKG vagyonának növekedését (negatív eredmény, veszteség esetén a vagyon csökkenését).
A 4122. Tőkeváltozás vállalkozási tevékenységből elnevezésű számlára könyveljük a vállalkozási tevékenység év végi eredményének vagyont növelő (nyereség), vagy vagyont csökkentő (veszteség) hatását.

A lehetséges könyvelési tételek:
	az induló tőke növelése céljára juttatott (adott) összegek könyvelése:
T.	384. Elszámolási betétszámla
     	     K. 411. Induló tőke

	az alaptevékenység eredményének elszámolása tőkeváltozásként:
	nyereség esetén:
T. 493. Adózott eredmény elszámolása (alaptevékenység)
K.	4121. Tőkeváltozás cél szerinti tevékenységből

	veszteség esetén:
	T. 4121. Tőkeváltozás cél szerinti tevékenységből
	          	    K. 493. Adózott eredmény elszámolása (alaptevékenység)
	
	a vállalkozási tevékenység eredményének elszámolása tőkeváltozásként:
	nyereség esetén:
T.	493. Adózott eredmény elszámolása (vállalkozási tevékenység)
K. 4122. Tőkeváltozás vállalkozási tevékenységből

	veszteség esetén:
T.	4122. Tőkeváltozás vállalkozási tevékenységből
K. 493. Adózott eredmény elszámolása (vállalkozási tevékenység)


A 414. Lekötött tartalékkal kapcsolatosan lehetséges számlaösszefüggések:

	az alapító által ilyen címen teljesített pótbefizetés könyvelése
T.	3841. Elszámolási betétszámla
K. 414. Lekötött tartalék (pótbefizetésből).

	a tőkeváltozásból lekötött tartalék könyvelése
	T. 4121. Tőkeváltozás cél szerinti tevékenységből
	     K. 414. Lekötött tartalék 
	
	A 417. Értékelési tartalékkal kapcsolatos könyvelési tételek
	
	a tárgyi eszközök (immateriális javak) piaci értékelése esetén a nyilvántartási érték növekedésének könyvelése
	T. 1. Tárgyi eszköz számla
	K. 417. Értékelési tartalék
	
	az évenkénti felülvizsgálat megállapítása szerint a piaci érték esetleges csökkenésének könyvelése
	T. 417. Értékelési tartalék
	   K. 1. Tárgyi eszköz számla


Szabályzat:
Hosszú lejáratú kötelezettségek
	
	A számlacsoport a felvett, 1 évnél hosszabb lejáratú hitelek, kölcsönök és egyéb kötelezettségek nyilvántartására szolgál.
	
	A számlák tartozik oldalára a hosszú lejáratú kötelezettség csökkenését, a követel oldalára a kötelezettség növekedését könyveljük a bankszámlával szemben.
	
	45. 	Rövid lejáratú kötelezettségek
	A számlacsoportban a szállítókkal szemben fennálló kötelezettségeket, a rövidlejáratú hiteleket és kölcsönöket.
	
	A szállító-, a hitel-, a kölcsönszámlák követel oldalára könyveljük a kötelezettség növekedését (áruszállítás, szolgáltatás, hitel, kölcsön felvétel miatt).
	
	A rövid lejáratú kötelezettség számlák tartozik oldalára könyveljük a szállítók kiegyenlítését, a hitelek visszafizetését a bankszámlával szemben.
	
	A lehetséges számlaösszefüggések a 44-45. számlacsoporttal kapcsolatosan:
	
	a beérkezett szállítói számlák könyvelése
	T. 1, 5, 8. számlaosztály érintett számlái
	    	K. 454. Szállítók
	
	a szállítók kiegyenlítése
	T. 454. Szállítók
	K. 3841. Elszámolási betétszámla
	felvett hosszú, illetőleg rövid lejáratú hitelek, kölcsönök könyvelése
	T. 3841. Elszámolási betétszámla
	     K. 4492. Alapítókkal szembeni hosszú lejáratú kötelezettségek
	                               451. Rövid lejáratú kölcsönök
	                               452. Rövid lejáratú hitelek
	
	a felvett hitelek, kölcsönök törlesztése a bankszámláról
	    T. 4492, 451, 452
	    	K. 3841. Elszámolási betétszámla
	
	A 44-45. számlacsoport számláihoz kapcsolódóan - a számítógépes program keretében - szállítónként egyedi folyószámlát (analitikus nyilvántartás) kell vezetni.


Szabályzat:
Egyéb rövid lejáratú kötelezettségek
	
	A számlacsoportban könyveljük a különféle adó- és járulékkötelezettségeket, valamint azok teljesítését az állami, valamint az önkormányzati adóhatóságok felé.
	
	A számlák tartozik oldalára könyveljük a kimutatott kötelezettségek teljesítését (csökkenését) a bankszámlával szemben, a követel oldalra könyveljük a kötelezettségek növekedését.
	
	A 461. Társasági adó elszámolási számlán a vállalkozási tevékenység eredménye után fizetendő társasági adó kötelezettséget és annak teljesítését könyveljük.
	
	A 462. Személyi jövedelemadó elszámolási számla alszámláin a munkavállalóktól levont, illetőleg egyéb címen jelentkező adókötelezettséget és annak teljesítését könyveljük.
	
	A 463-464. Költségvetési befizetési kötelezettségek és ezek teljesítése számlák alszámlái a munkaadói-, illetőleg a munkavállalói járulék, a bírság és késedelmi pótlék, a vámkötelezettség, az általános forgalmi adó, továbbá az egyéb adókötelezettség és annak teljesítése elszámolására szolgálnak.
	
	A lehetséges számlaösszefüggések:
	
	a különféle adó- és járulék kötelezettségek növekedésének könyvelése
T.	471. és az 5, 8-as számlaosztály számlái, 
         	 K. 461, 462, 463 adókötelezettség számlák

	a kötelezettségek teljesítésére átutalt összegek könyvelése a bankkivonat alapján
T.	461, 4629, 464 számlák
    	 K. 3841. Elszámolási betétszámla

	az áfa kötelezettség elszámolása, leggyakrabban a vállalkozási tevékenységgel kapcsolatosan kibocsátott számlák alapján
T.	311. Belföldi követelések
K. 92. Vállalkozási tevékenység bevételei
      	     467. Fizetendő áfa

	a beérkező számlákban felszámított és levonható áfa könyvelése
T. 4661. Beszerzések előzetesen felszámított áfája
4662.	Arányosítással megosztott áfa
K. 454. Szállítók

	az áfa kötelezettség átutalása
	T. 468. Áfa pü. elszámolási számla
	K. 3841. Elszámolási betétszámla
	
	az önkormányzati adókötelezettségek könyvelése (vállalkozási tevékenység esetén)
	T. 8672. Önkormányzatokkal elszámolt adók, illetékek, hozzájárulások
	K. 469. Helyi adók elszámolási számla
	
	az önkormányzati adókötelezettség teljesítése, átutalása 
	T. 469. Helyi adók elszámolási számla
	K. 3841. Elszámolási betétszámla


Szabályzat:
Rövid lejáratú kötelezettségek
	
	A számlacsoport számláin számolják el a munkavállalók, tisztségviselők jövedelmét, ezek járulékait, az elkülönített alapokkal kapcsolatos befizetési kötelezettséget, valamint a különféle egyéb rövid lejáratú kötelezettségeket.
	
	A számlacsoport számláinak tartozik oldalára könyveljük a kötelezettségek csökkenését az adó- és járulék, valamint a bankszámlával szemben, a követel oldalán mutatjuk ki a kötelezettségek növekedését a költség és ráfordítás számlákkal szemben.
	
	471.	Kereset elszámolási számla
	
	A számla alszámláin a munkavállalók és a tisztségviselők részére számfejtett munkabér és egyéb jövedelem elszámolását könyveljük. A nettó jövedelem kifizetése a jogosultak lakossági betétszámlájára történő átutalással valósul meg.
	
	473.	Társadalombiztosítási kötelezettség
	
	Itt tartjuk nyilván a társadalombiztosítási kötelezettséget és annak teljesítését. A számla alszámláit kötelezettség fajtánként tagoljuk.


Szabályzat:
A SZÁMVITELI ALAPELVEK ÉRVÉNYESÍTÉSE

Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium (a továbbiakban: AKG) a számvitel megszervezésekor és a beszámoló elkészítésekor az alábbi alapelvek érvényesítését tűzi ki célul:

1.	Az AKG a belátható jövőben fenn kívánja tartani működőképességét, tevékenységében csökkenés nem várható (a vállalkozás folytatásának elve).

2.	A számvitelben rögzíteni kell mindazokat a gazdasági eseményeket, amelyek az eszközökre, a forrásokra, a tőkeváltozásra, a vállalkozási tevékenység eredményére hatással vannak és még a lezárt évvel kapcsolatosak beleértve azokat is, amelyek a mérleg fordulónapja és a mérlegkészítés időpontja közötti időben ismertté válnak, továbbá azokat is, amelyek a mérleg fordulónapja előtt még nem következtek be, de a mérleg elkészítését megelőzően ismertté váltak (teljesség elve).

3.	A könyvvitelben rögzített és a beszámolóban szereplő tételeknek a valóságban is meglévőknek, bizonyíthatóknak kell lenniük és meg kell felelniük a számviteli politika mellékleteként szereplő értékelési szabályzatban lefektetett értékelési elveknek, értékelési eljárásoknak (a valódiság elve).





4.	A könyveket és a beszámolót áttekinthető, érthető, a törvényeknek és a közalapítványokra érvényes speciális szabályoknak megfelelően rendezett formában kell vezetni, illetőleg elkészíteni (a világosság elve).

5.	A könyvvezetésben és a beszámolóban biztosítani kell a formai és a tartalmi állandóságot, valamint az összehasonlíthatóságot (a következetesség elve).

6.	A naptári év nyitó mérlegében szereplő adatoknak az előző évi záró mérleg megfelelő adataival meg kell egyezniük. Az egymást követő években az eszközök és a források értékelése, az eredmény számbavétele csak az értékelési szabályzatban meghatározottak szerint változhat (a folytonosság elve).

7.	Az éves beszámolóban az adott időszak eredményének meghatározásakor a tevékenység tárgyévi elismert bevételeit és az ezeknek megfelelő költségeket kell számításba venni, függetlenül a pénzügyi teljesítéstől. A bevételeknek és a költségeknek ahhoz az időszakhoz kell kapcsolódniuk, amelyben gazdaságilag felmerültek (az összemérés elve).

8.	Nem lehet eredményt kimutatni akkor, ha a bevétel pénzügyi realizálása bizonytalan. A tárgyévi eredmény meghatározásakor az értékvesztés elszámolásával, céltartalék képzésével kell figyelembe venni az előre látható kockázatot és feltételezhető veszteséget akkor is, ha az esemény a mérleg fordulónapja és a mérlegkészítés időpontja között vált ismertté (az óvatosság elve).

9.	A bevételek és a költségek, illetőleg a követelések és a kötelezettségek egymással szemben nettó módon nem számolhatók el (bruttó elszámolás elve).

10.	Az eszközöket és a kötelezettségeket a könyvekben, valamint a beszámoló készítés során egyedileg kell rögzíteni és értékelni. Az egyedi értékelés megvalósításának értelmezését az értékelési szabályzat tartalmazza (egyedi értékelés elve).

11.	Az olyan gazdasági események kihatását, amelyek két vagy több üzleti évet érintenek, az adott időszak bevételei és költségei között arányosan kell megosztani (időbeli elhatárolás elve).

12.	A könyvekben és a beszámolóban a gazdasági eseményeket, ügyleteket a tényleges tartalmuknak megfelelően, a felsorolt elvekhez és a törvényi előírásokhoz igazodóan kell bemutatni (a tartalom elsődlegessége a formával szemben).

13.	Az AKG a beszámoló szempontjából lényegesnek minősít minden olyan információt, amelynek elhagyása, vagy téves bemutatása - az ésszerűség határain belül - befolyásolja a beszámoló adatait, a felhasználók döntéseit, a gazdálkodásról kialakított összkép megbízhatóságát, valódiságát (a lényegesség elve).


Szabályzat:
Az AKG a számviteli elszámolás szempontjából a lényegesség elvét az alábbiak szerint határozza meg: 

a)	A különböző elszámolások szempontjából lényeges minden olyan adat, különbözet, értékváltozás, amely az  eredeti adatot 20 %-ot meghaladó arányban módosítja.

b)	A számviteli elszámolás szempontjából jelentős összegű a hiba, ha a hiba feltárásának évében, a különböző ellenőrzések során, egy adott évet érintően, évenként külön-külön feltárt hibák és hibahatások - eredményt, saját tőkét növelő- csökkentő- értékének együttes (előjeltől független) összege meghaladja az 1 millió forintot. Minden esetben jelentős összegű a hiba, ha a hiba feltárásának évében az ellenőrzések során – ugyanazon évet érintően – megállapított hibák, hibahatások eredményt, saját tőkét növelő, csökkentő értékének együttes (előjeltől független) összege meghaladja az ellenőrzött üzleti év mérlegfőösszegének 2 %-át.

c)	Nem jelentős összegű a hiba, ha a b. pont szerint számított összeg az 1 millió Ft-ot (vagy a mérlegfőösszeg 2 %-át) nem haladja meg.

d)	A megbízható és valós képet lényegesen befolyásoló hibának kell tekinteni, ha a jelentős összegű hibák és hibahatások összevont értéke a saját tőke értékét lényegesen megváltoztatja és ezért a már közzétett adatok megtévesztőek. Ilyen hibának tekintendő, ha a megállapítás következtében a hiba feltárásának évét megelőző üzleti év mérlegében kimutatott saját tőke 20 %-kal változik (nő, vagy csökken).

14.	Az AKG arra törekszik, hogy a beszámolóban szereplő információk hasznosíthatósága, hasznossága arányban álljon az információk előállítási költségeivel (költség-haszon összevetésének elve).

A fenti alapelveken túlmenően az AKG számvitelének követnie kell azokat a sajátos szabályokat, amelyek az alapítványok gazdálkodására, könyvvezetési és beszámolási kötelezettségére vonatkoznak.

A számvitelnek meg kell felelnie a támogatások folyósításával kapcsolatosan előírt szabályoknak is.


Szabályzat:
Pénzeszközök

A 381. Pénztár számlát az AKG teljes házipénztári forgalmának rögzítésére vezetjük.

A házipénztárral kapcsolatos számlaösszefüggések:

	házipénztár ellátmány felvét
	T. 381. Pénztár
	          K. 3891. Átvezetési számla
	          (ellátmány felvét az elszámolási betétszámláról)
	
	=   a banki terhelés könyvelése
	T. 3891. Átvezetési számla
	K. 3841 Elszámolási betétszámla
	
	 kifizetés a házipénztárból
	     T. 36. Beszerzésekre adott előlegek
	         3611.   Munkavállalóknak folyósított előlegek
	              K. 3811. Pénztár
	     		  (előleg kifizetése beszerzésre, egyéb célra)
	
	T. 5. Költségnem számlák
	             	K. 381. Pénztár
	              (kisbeszerzések kifizetése a pénztárból készpénzfizetési számlák    alapján)
	
	A 384. Elszámolási betétszámlákat – indokolt esetben - finanszírozási forrásonként kell megnyitni és vezetni. A bankszámlákon a számlavezető bank által adott folyószámla forgalmi értesítő alapján az általános gyakorlat szerint könyvelünk.
	
	A 385. Elkülönített betétszámlákat finanszírozási forrásonként, vagy betéti szerződésenként kell vezetni.
	
	A 389. Átvezetési számlák bankszámlák közötti, valamint a bankszámlák és a pénztár közötti pénzforgalom rögzítésére szolgálnak.


Szabályzat:
474. 	Elkülönített alapokkal kapcsolatos fizetési kötelezettség
	
	A számla alszámláin számoljuk el a szakképzési hozzájárulást, az elszámolásra kapott pénzeszközöket, továbbá az egyéb elkülönített alapokba történő befizetési kötelezettségeket. 
	
	475. 	Nyugdíjpénztár
	
	A számla  a nyugdíjpénztárba történő befizetések elszámolására szolgál.
	
	476. 	Rövid lejáratú kötelezettség a munkavállalókkal szemben
	
	A számlára ezidő szerint a munkavállalóktól levont magánnyugdíjpénztári befizetést és annak teljesítését könyveljük. 
	
	477. 	Önkéntes nyugdíjpénztár
	
	A számla a munkavállalók önkéntes nyugdíjpénztári befizetéseinek elszámolására szolgál.
	
	479. 	Különféle rövid lejáratú egyéb kötelezettségek elszámolása
	
	A számlán könyveljük az átvállalt kötelezettséget, az alapítóval szembeni és a különféle egyéb rövid lejáratú kötelezettséget.
	
	A 47. számlacsoporttal kapcsolatos számlaösszefüggések:
	a munkabérek, tiszteletdíjak elszámolása költségként (bruttó összeg)
T. 	541. Bérköltség
K.  471. Keresetelszámolási számla

	a bérekből, tiszteletdíjakból eszközölt levonások könyvelése
	T. 471. Keresetelszámolási számla
	K. 473. Társadalombiztosítási kötelezettség
	            462.   Szja. elszámolása
	            4639. Munkavállalói járulék
	            475.   Nyugdíjpénztár
	            477.   Önkéntes nyugdíjpénztár
	a nettó bérek átutalása a jogosultak betétszámlájára, vagy kifizetése készpénzben
	T. 471. Keresetelszámolási számla
	K. 3841. Elszámolási betétszámla
	     	     3811. Pénztár
	
	a levonások átutalása
	T. 46. számlák
	K. 3841. Elszámolási betétszámla


Szabályzat:
48. 	Passzív időbeli elhatárolások
	
	A passzív időbeli elhatárolások lehetséges gazdasági eseményeit a számviteli politika és az értékelési szabályzat tartalmazza.
	
	Ennek megfelelően az alábbi számlaösszefüggések fordulhatnak elő:
	a lezárt időszakban befolyt (elszámolt), de a következő évet illető árbevételek, bevételek könyvelése:
T.	9. Árbevételek, bevételek
K. 4811. Befolyt, elszámolt bevételek elhatárolása 

	a költségek ellentételezésére kapott támogatás fel nem használt (költséggel nem ellentételezett) részének elhatárolása
	T. 9634. Költségek ellentételezésére kapott támogatás
	K. 4812. Költségek ellentételezésére kapott támogatás elhatárolása
	
	a mérlegforduló előtti időszakot terhelő, de a mérleg fordulónapja után kifizetett költségek könyvelése (költségek elhatárolása):
	T. 5. Költségnemek
	K. 4821. Mérlegforduló előtti időszakot terhelő költségek elhatárolása
	
	-	a lezárt időszakban befolyt, de fel nem használt szakképzési hozzájárulás (szhj) elhatárolása
	T. 9674. SZHJ – egyéb szervektől kapott támogatás, juttatás
	K. 4822. SZHJ befolyt, de fel nem használt része
	
	a lezárt időszakot terhelő fizetendő kamat elhatárolása
	T. 872. Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások
	K. 4823. Fizetendő kamatok elhatárolása
	
	halasztott bevételek elhatárolása
	   elengedett kötelezettség miatti elhatárolás
	(ha a kötelezettség eszközzel függ össze)
	T. 988. Más által átvállalt tartozás összege
	K. 4831. Elengedett kötelezettségek miatti elhatárolás
	
	fejlesztési célú támogatás miatti elhatárolás, ha az eszközbeszerzéssel függ     össze
	T. 9894. Véglegesen, fejlesztési célra kapott támogatás
	K. 4832. Fejlesztési célú támogatások elhatárolása
	
	térítés nélkül átvett, többletként fellelt eszközök miatti elhatárolás
	T. 9891. Térítés nélkül átvett eszközök piaci értéke
	    9892. Ajándék, hagyaték, fellelt eszközök piaci értéke
	K. 4833. Térítés nélkül átvett eszközök értékének elhatárolása
	
	-   a lezárt évben befolyt, de a következő évet illető szhj elhatárolása
	    T. 9674. SZHJ – egyéb szervektől kapott támogatás, juttatás
	K. 486. SZHJ passzív időbeli elhatárolása


Szabályzat:
49. 	Évi mérlegszámlák
	
	A számlacsoport számlái az évnyitás és az évzárás számviteli elszámolását szolgálják.
	
	Az évnyitással kapcsolatos számlaösszefüggések:
	az eszközszámlák megnyitása
T. eszközszámlák
K. 	491. Nyitómérleg számla

	a forrásszámlák megnyitása
T. 491. Nyitómérleg számla
K. 	forrásszámlák

Az évzárással kapcsolatos számlaösszefüggések:
	az eszközszámlák zárása
T. 492. Zárómérleg számla
K. 	eszközszámlák

	a forrásszámlák zárása
	T. forrás számlák
	K. 492. Zárómérleg számla


Szabályzat:
5. SZÁMLAOSZTÁLY: KÖLTSÉGEK
	
	
	Az AKG a számlarendjében a felmerült költségeket elsődlegesen az 5. számlaosztályban könyveli.
	
	A költségnemek szerinti tagolás az egységes számlakeretet követi. A költségszámlák bontását a Számlatükör szerint kell elvégezni.
	
	A költséganalitika keretében - az adatrögzítéssel egyidejűleg – a költségeket a Költséghely-lista és a Munkaszám-lista szerint is részletezni kell. A Költséghely-listát és a Munkaszám listát a mellékletek tartalmazzák.
	
	A támogatásokra felmerült költségeket témánként kell részletezni.
	
	A számlaosztályban felmerült költségeket az 59. Költségnem átvezetési számlacsoport számláin keresztül év végén át kell vezetni a 8. Számlaosztály számláira.
	
	A számlaosztály számláinak tartozik oldalára könyveljük a felmerüléskor a költségek növekedését.
	
	A költségszámlák követel oldalára csak a stornó tételeket, valamint az év végi időbeli elhatároláskor a következő évet terhelő költségeket, továbbá a számlák év végi zárását könyveljük.
	
	A számlaosztályban előforduló leggyakoribb számlaösszefüggések:
	
	a felmerült költségek könyvelése
	T. 5. Költségek
	K. 454. Szállítók
	
	a költségnemek év végi átvezetése a 8. számlaosztályba
T. 811. Anyagköltség
             812. Igénybevett szolgáltatások értéke
K. 	591. Anyagköltség átvezetési számla
592. 	Igénybevett szolgáltatások költségei átvezetési számla
593. 	Egyéb szolgáltatások költségei átvezetési számla

T. 	821. Bérköltség
822. 	Személyi jellegű egyéb kifizetések
823. 	Bérjárulékok
K. 594. Bérköltség átvezetési számla
595. 	Személyi jellegű egyéb kifizetések átvezetési számla
596. 	Bérjárulékok átvezetési számla

T. 83. Értékcsökkenési leírás
     	          K. 597. Értékcsökkenési leírás átvezetési számla


	a költségek év végi elhatárolása
	T. 392. Költségek, ráfordítások aktív időbeli elhat.
	         K. 5. költségnem számlák 
		           (a következő évet terhelő költség elhatárolása)
	
	T. 5. költségszámlák
	K. 482. Költségek, ráfordítások passzív időbeli elhatárolása
			                    (a lezárt évet terhelő költségek)
	
	a költségnem számlák év végi zárása
	T. 591-597. Költség átvezetési számlák
	       K. 5. költségszámlák


Szabályzat:
6.	SZÁMLAOSZTÁLY: KÖLTSÉGHELYEK, ÁLTALÁNOS
	KÖLTSÉGEK
	
	7.	SZÁMLAOSZTÁLY: TEVÉKENYSÉGEK KÖLTSÉGEI
	
	A számlaosztályok számláit az AKG nem használja.
	
	8.  SZÁMLAOSZTÁLY: ÉRTÉKESÍTÉS ELSZÁMOLT KÖLTSÉGEI ÉS RÁFORDÍTÁSAI
	
	A számlaosztályban a 81-83. számlacsoportban számoljuk el – az  5. Számlaosztályból történt átvezetéssel - a költségnemek költségeit.
	
	A 815. számlán számoljuk el az eladott (közvetített) szolgáltatások értékét.
	
	A 86. Egyéb ráfordítások számlacsoportban számoljuk el azokat a ráfordításokat, amelyeket az egységes számlakeret ide sorol (értékesített immateriális javak és tárgyi eszközök nyilvántartás szerinti értéke, bírságok, késedelmi pótlékok, céltartalék képzés, értékvesztés, terven felüli értékcsökkenési leírás, a behajthatatlan követelések leírása, hiányok, stb).
	
	A 87. Pénzügyi műveletek ráfordításai számlacsoportban - ugyancsak az egységes számlakeretnek megfelelően számoljuk el a befektetett pénzügyi eszközökkel kapcsolatos árfolyamveszteséget, a fizetendő kamatokat és kamatjellegű ráfordításokat, a részesedésekkel, értékpapírokkal, bankbetétekkel kapcsolatos értékvesztést, az értékpapírok árfolyamveszteségét, stb.
	
	A 88. Rendkívüli ráfordítások számlacsoportban számoljuk el a térítés nélkül átadott eszközök nyilvántartás szerinti értékét, az elengedett követelés könyvszerinti értékét, a véglegesen fejlesztési és nem fejlesztési célra adott támogatást.
	
	A 89. Nyereséget terhelő adók számlacsoport a vállalkozási tevékenység pozitív eredménye után fizetendő társasági adó elszámolására szolgál.
	
	A számlaosztály számláival kapcsolatos számlaösszefüggések:
	a költségnemek átvezetése az 5. számlaosztály számláiról
	T. 81, 82, 83. számlacsoport számlái
	K. 59. Költségnem átvezetési számla
	
-	az étkeztetés beszerzési költségének könyvelése
		T. 814. Eladott áruk beszerzési értéke
		     K. 454. Szállítók
	
	a felmerült közvetített szolgáltatások értékének elszámolása a továbbszámlázással egyidejűleg
	T. 815. Eladott (közvetített) szolgáltatások
	K. 271. Közvetített szolgáltatások
	
	
	az egyéb ráfordítások könyvelése
	T. 86. Egyéb ráfordítások
	K. 454. Szállítók
		          3841. Elszámolási betétszámla
		          42 .    Céltartalékok
		          118, 128, 138, 148. terven felüli értékcsökkenés számlák
		          11-14. Immateriális javak és tárgyi eszközök
	
	a fizetendő kamatok könyvelése
	T. 872. Fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordítások
	K. 3841. Elszámolási betétszámla
	
	tartozás átvállalás könyvelése
	T. 888. Tartozásátvállalás szerződés szerinti. Összege
	K. 4. kötelezettség számla
	
	térítés nélkül átadott eszközök könyv szerinti értékének könyvelése
T. 	8891. Térítés nélkül átadott eszközök nyilvántartás szerinti értéke
K. 1. megfelelő eszköz számla

	elengedett követelés könyvelése
	T. 8893. Elengedett követelés könyv szerintiértéke
	K. 19. Tartósan adott kölcsönök
	               364. Rövid lejáratú kölcsönadott pénzeszközök
	
	fejlesztési célra adott vissza nem térítendő támogatás 
	T. 8894. Véglegesen fejlesztési célra adott támogatás
	K. 3841. Elszámolási betétszámla
	
	nem fejlesztési célra adott vissza nem térítendő támogatás 
	T. 8895. Véglegesen nem fejlesztési célra adott támogatás
	K. 3841. Elszámolási betétszámla
	
	a vállalkozási tevékenység eredménye után fizetendő társasági adó könyvelése
	T. 891. Társasági adó
	K. 493/1. Vállalkozási tevékenység adózott eredményelszámolása
	
	a számlaosztály számláinak év végi zárása 
	T. 493. Adózott eredmény elszámolása
	K. 8. számlák


Szabályzat:
9. SZÁMLAOSZTÁLY: TEVÉKENYSÉGEK BEVÉTELE
	
	A számlaosztályban az AKG tevékenységi bevételeit – az egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója eredménykimutatásának részletezését is figyelembevéve - az alábbi tagolásban könyveljük.
	
	91.  Belföldi értékesítés árbevétele
	           (saját és vásárolt áruk árbevétele)
	
	92. Belföldi szolgáltatások
	           (vállalkozási tevékenység)
	(étkeztetés bevétele, bérleti díjak, továbbszámlázott szolgáltatás, tandíj, oktatási       szolgáltatás, közúti teherszállítás, stb.)
	
	96. Egyéb bevételek
	           (értékesített immateriális javak, tárgyi eszközök bevétele, kapott kártérítés,
	céltartalék felhasználása, visszaírt értékvesztés, költségek ellensúlyozására kapott támogatás, APEH 1 %. szja, visszafizetési kötelezettség nélkül kapott támogatás, SZHJ – egyéb szervektől kapott támogatás, fenntartói támogatás)
	
	97. Pénzügyi műveletek bevételei
	           (befektetett pénzügyi eszközök árfolyamnyeresége, kamatbevételek)
	
	98. Rendkívüli bevételek
	(más által átvállalt tartozás, térítés nélkül átvett eszközök értéke, többletként fellelt eszközök értéke, hitelezők által elengedett kötelezettség, véglegesen átvett fejlesztési célú pénzeszköz, elévült kötelezettség)
	
	A számlaosztály számláinak követel oldalára könyveljük a bevételek növekedését a pénzeszköz számlákkal, az egyéb eszköz, vagy forrás számlákkal szemben.
	
	A számlaosztály számláinak tartozik oldalára - a bevételek csökkenését jelentő stornó tételeken túl - a speciális gazdasági eseményekkel összefüggésben könyvelünk. Ilyenek: az árfolyamnyereség átvezetése, amennyiben az árfolyam veszteség nagyobb összegű, továbbá a halasztott bevételek időbeli elhatárolása).


Szabályzat:
A számlaosztály számláival kapcsolatosan előforduló számlaösszefüggések:
	
	az alaptevékenység céljára kapott támogatás és pályázati támogatás könyvelése
T. 	3841. Elszámolási betétszámla
K. 9634. Költségek, ráfordítások ellentételezésére kapott támogatás
     9633. Pályázati díjak
     9675. Fenntartótól kapott támogatás
	egyéb működési célú bevételek, tanácsadás, tanfolyam, stb. kiszámlázott összegei
	T. 311. Belföldi követelések
	K. 91. Belföldi értékesítés árbevétele
	     92. Belföldi szolgáltató árbevétele
	  	     467. Fizetendő áfa (áfás bevétel esetén)
	
	vállalkozási tevékenység bevételei a kibocsátott számlák alapján
	T. 311. Belföldi követelések
	   K. 92. Belföldi szolgáltatás árbevétele
	                          467. Fizetendő áfa
	
	az egyéb bevételek könyvelése (értékesített immateriális javak és tárgyi eszközök bevétele, kártérítési bevétel, kapott késedelmi pótlék, céltartalék felhasználása, különféle egyéb bevételek, visszaírt értékvesztés, stb.)
	T. 31, 36. számlacsoport megfelelő számlája
	 	  K. 96. Egyéb bevételek
	
	a különféle pénzügyi műveletekből származó bevételek könyvelése
	T. 3841, 385. Bankszámlák
	 K. 97. Pénzügyi műveletek bevételei
	
	a rendkívüli bevételekkel kapcsolatos számlaösszefüggések
	
	más által átvállalt tartozás összegének könyvelése
	T. 45. Rövid lejáratú kötelezettségek
	K. 988. Más által átvállalt tartozás
	
	térítés nélkül átvett eszköz, többletként fellelt eszköz könyvelése
	T. 1. számlaosztály megfelelő számlája
	K. 9891. Térítés nélkül átvett eszköz piaci értéke
	     9892. Ajándék, hagyaték, fellelt eszköz piaci értéke
	
	a hitelező által elengedett kötelezettség könyvelése
	T. 44. Hosszú lejáratú kötelezettség
	45. Rövid lejáratú kötelezettség
	K. 9893. Hitelező által elengedett kötelezettség
	
	fejlesztési célú, illetőleg nem fejlesztési célú, vissza nem térítendő támogatás, pénzeszköz átvétel könyvelése
	T. 3841. Elszámolási betétszámla
	K. 9894. Véglegesen fejlesztési célra kapott támogatás (SZHJ)
	     9895. Véglegesen átvett, nem fejlesztési célú pénzeszköz
	
	elévült kötelezettség könyvelése
T. 44, 45. számlacsoport megfelelő számlája
K. 9896. Elévült kötelezettség


Szabályzat:
Az elmúlt 22 év gyakorlata bizonyította az AKG gazdálkodási rendszerének életképességét. De a külső kö-rülményekben történő változások, az egyre nehezedő finanszírozási feltételek szükségessé teszik, hogy az AKG Alapítvány időről időre áttekintse és felülvizsgálja az AKG finanszírozási rendszerét, és új megoldá-sokat keressen. Ennek feltételeit az iskola önálló gazdálkodásának keretei között kell biztosítani. 

A hosszú távú gazdálkodás biztonsága érdekében az Alapítvány Kuratóriuma az alábbi határozatot hozza.

1.	Az AKG működését az állami normatíva, és a szülői hozzájárulás, és az intézmény –tartós - egyéb bevételei együtt biztosítják. Más egyedi források, konkrét feladatokra, eseti kiadásokra biztosíthatók, de hosszabb távon nem tervezhetők. (pl. Szakképzési hozzájárulás, pályázatok stb.)
2.	A költségvetési források folyamatos reálértékű csökkenése, a kiadások növekedése szükségessé teszi a szülői hozzájárulás növelését, ez sajnálatos módon csökkenti a bérből , fizetésből élők gyermekei-nek felvételét. Az alacsonyabb jövedelmű családok tehetséges gyermekeinek felvétel érdekében, na-gyobb differenciálás szükséges a szülői költségtérítésben.    
3.	Az AKG Alapítvány (az AKG –val közösen) köt hosszú távú szerződést minden szülővel a képzési idő egészére. Ebben az Alapítvány garanciát vállal a program teljes időszakra való teljesítésére, a szülő pedig a szerződésben vállalt összeg fizetésére. (1. sz melléklet)
4.	A szülőkkel kötött hosszú távú szerződést évente éves megállapodással egészíti ki, az adott évre vo-natkozó konkrét költségtérítésre. (2.sz melléklet)  
5.	Az átlagos szülői költségtérítés összege egyezzen meg az előző éves egy tanulóra jutó átlagköltség éves inflációval növelt összegével, csökkentve az egy tanulóra jutó átlagos állami támogatás össze-gével. (ez az összeg 2011-ben 804 000 Ft)
6.	A költségek átlagos tanulóra kerülnek kiszámításra, és nem vehetik figyelembe az egyes tanuló által valójában használt szolgáltatásokat. 
7.	A szülői költségtérítések összege legyen differenciált, függjön a családok anyagi helyzetétől, illetve a tanulók iskolai teljesítményétől, munkájától. Azoknak a tanulóknak, akiknek a családja az átlag-költséget nem tudja fizetni, az alapítvány - a szülők kérelmére – tanulói ösztöndíj formájában költ-ségtérítési támogatást nyújt. (3.sz melléklet)
8.	Az ösztöndíj támogatásban részesülő tanulók szüleivel/gondviselőjével éves megállapodást köt az AKG Alapítvány (4.sz melléklet), egyben garantálja, hogy ha a szerződés körülményeiben lényeges módosulás nem történik az adott támogatást a képzés egészére biztosítja  
9.	Az AKG Alapítvány a támogatásról szóló döntés feltételeit biztosítva ösztöndíjszabályzatot, és a döntéshez ösztöndíj bizottságot hoz létre, vezetője az alapítványi iroda vezetője. 
10.	Az éves ösztöndíjkeretet az AKG Alapítvány Kuratóriuma minden év május végéig meghatározza.
11.	Az AKG Alapítvány –mint eddig 22 éven át mindig- fenntartja a saját döntési jogkörét a tanulói he-lyek 1/3-ra. Ezekről a helyekről az Alapítvány ügyvezetője és az irodavezetője dönt, törekedve a mi-nél nagyobb bevételre. A kuratórium hozzájárul, hogy a felvételi során az iskola pedagógusai az ala-pítványi férőhelyekre felvétel esetén is egyetértési joggal rendelkezzenek.
12.	Az AKG Alapítvány kuratóriuma felkéri az iskola vezetését, hogy további források bevonását is ke-resse. Így pl. Terembérlet bővítése, az AKG szakmai eredményeire alapozó pályázatok.
13.	Az iskola szakmai eredményeinek terjesztéséhez, közzétételéhez a Kuratórium évente önálló PR ke-retet határoz meg. 

Az AKG Alapítvány Kuratóriuma hangsúlyozza, hogy az AKG pedagógiai programjának megvalósítása az alapvető cél, és forráshiány esetén sem támogatja a program szűkítését, egyes elemeinek megszüntetését


Szabályzat:
1.sz melléklet
(AKG Alapítvány és a szülők/gondviselő közötti hosszú távú szerződés
Megállapodás

Mely létrejött egyrészről az Alternatív Közgazdasági Gimnázium, Szakképző Iskola és Pedagógiai Szakmai Szolgáltató Intézet (1035 Budapest, Raktár u. 1. OM azonosító: 035454, képviseli: Horn György igazgató), mint Intézmény,

valamint Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány (székhelye: 1035 Budapest, Raktár u. 1; Bíró-sági határozat száma: 8.Pk.62.477/1990/1; adószám: 19010832-2-41; képviseli: Dr Vekerdy Tamás Számla-száma: MKB 10300002-20216173-00003285), mint Fenntartó

Másrészről (szülők, ill. gondviselők) név:…………………………………………………….. szül. hely, idő:…………………………………….  an:………………………………………. lakcí-me:………………………………………………………………………………………..,  
és (másik gondviselő) név:……………………………………………………….……………. szül. hely, idő:……………………………………..  an:……………………………………….. lakcí-me:…………………………………………………………………….,  mint Gondviselő(k) között a mai napon az alábbiak szerint:

1.
Szerződő felek megállapítják, hogy az Intézmény az 1993 évi LXXIX tv. hatálya alá tartozó oktatási intéz-mény, melynek fenntartója a Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány (székhely: 1035 Budapest, Raktár u. 1.), továbbiakban: Fenntartó.

2.
Gondviselő kijelenti, hogy megismerte az Intézmény programját, azt elfogadva, nevelésében lévő ……………………………………………………………………..……………….(gyermek neve, szül. hely idő) kiskorú/nagykorú gyermeke középiskolai tanulmányait, mint Tanuló, az Intézményben kívánja folytatni a 2011-12 tanévtől kezdődően, várhatóan 2017-18 tanév végéig. Gondviselő kijelenti, hogy a Tanuló képvi-seletére jogosult.
Az Intézmény a Tanuló felvételét és a tanulói jogviszony fenntartását az 1993 évi LXXIX tv. 81§-a alapján fizetési kötelezettséghez köti, melynek feltételeit a jelen megállapodás kívánják rögzíteni a felek.

3.
A Tanulói jogviszony a beíratással jön létre, a Tanuló a tanulói jogviszonyból eredő jogait ettől a naptól gyakorolhatja.


4.
Az Intézmény a pedagógiai programjában közzétett feladatait a tanulói jogviszony fennállása alatt nyújtja: A törvényben előírt alapfeladatot meghaladó mértékű programelemekkel  
Ezen belül kiemelten:
i.	Személyre szabott pedagógiát
ii.	Patrónusi rendszert
iii.	Epochális tanítást
iv.	Két idegen nyelv emelt szintű oktatását
v.	A pedagógiai programban meghatározott létszám esetén minden meghirdetett tan-tárgyból emelt szintű oktatást
vi.	Évente négy témahetet
vii.	Választható kiscsoportos alkotóköröket
viii.	Rendszeres szöveges szaktárgyi patrónusi értékelést

5.  A program teljesülésének feltétele a tanuló együttműködése

6.
Az Intézmény tájékoztatja a Gondviselőt, hogy a közoktatás rendszerének működéséhez szükséges fedezetet az állami költségvetés a mindenkori költségvetési törvényben meghatározott mértékben nyújtott normatív támogatása, az iskola egyéb bevételei, valamint a fenntartó hozzájárulása, továbbá szerződésen alapuló fize-tési kötelezettségek teljesítéséből eredő források biztosítják. Az Intézményben, az Intézmény költségvetési terve alapján a  2011/2012 tanévben átlagosan egy tanulóra eső várható működési költség 1,240 millió Ft összeg. az Intézmény minden évben  elkészíti a következő tanévre vonatkozó költségvetési tervet, és megha-tározza az egy tanulóra átlagosan eső működési költséget. 

7.
A fentiek alapján a felek megállapodnak abban, hogy a Tanuló felvétele és tanulói jogviszonyának fenntar-tása fejében a Gondviselő vállalja, hogy a Tanuló tanulói jogviszonyának fennállása alatt, minden tanévben megfizeti az Intézmény, illetve a Fenntartó által a tanulói jogviszony fenntartása feltételeként meghatározott összeget, mint a működési költségekhez való éves hozzájárulást (továbbiakban: Hozzájárulás). 

8.
Az Intézmény, illetve a Fenntartó vállalja, hogy minden év május 15. napjáig tájékoztatja a Gondviselőt a következő tanévre – a 6. pontban rögzítettekre figyelemmel – megállapított éves Hozzájárulás összegéről. A  Gondviselő minden év május 31. napjáig köteles nyilatkozni arról, hogy a következő tanévre az Intézmény által  megállapított összegű éves Hozzájárulás megfizetését - a jelen szerződésben meghatározott fizetési ütemezések egyike szerint - vállalja-e teljesíteni. 
A 2011/2012 tanévben az éves Hozzájárulás összege: 804 000 Ft.

9.
Az Intézmény, illetve a Fenntartó tájékoztatja a Gondviselőt, hogy a Gondviselő a Hozzájárulás teljes ösz-szegének megfizetéséhez a Fenntartó Ösztöndíj Bizottságától, az Ösztöndíj Bizottsághoz benyújtott kérelem alapján, a Fenntartó által meghatározott feltételek és keretek között igényelhet támogatást (továbbiakban Ösztöndíj). A Gondviselő tudomásul veszi, hogy az Ösztöndíj kizárólag egy tanévre nyújt támogatást, amennyiben további tanévekben is támogatásra van szüksége a Gondviselőnek, úgy újabb Ösztöndíj iránti kérelmet kell előterjesztenie tanévenként.

10.
Amennyiben az adott tanévre megállapított éves Hozzájárulás megfizetéséhez a Fenntartó Ösztöndíjat nyújt, úgy a Gondviselő az Ösztöndíj összegével csökkentett hozzájárulás megfizetésére köteles az adott tanévben.

11.
A Gondviselő vállalja, hogy az éves Hozzájárulást – illetve Ösztöndíj elnyerése esetén az Ösztöndíj össze-gével csökkentett Hozzájárulást - minden tanévben a Fenntartó bankszámlájára az alábbiak szerint fizeti meg:
a.)	Adott tanév  szeptember 15-ig az egész évi teljes összeget befizeti (vagy)
b.)	Adott tanév  szeptember 15-étől 12 havi egyenlő részletben, havonta fizeti meg minden hónap 10-ig teljesítve. (vagy)
c.)	Adott tanév  szeptember 15-ig a vállalt összeg első felét, adott tanév  február 1-jéig a második felét befizeti.
A 2011/20012 tanévben a Gondviselő a………. pont szerinti részletekben fizeti meg a Hozzájárulást, míg a további tanévekben a Gondviselő által választott, az adott tanévre vonatkozó fizetési ütemezésről a Gondvi-selő a 8./ pont szerint nyilatkozik. 

12.
Szerződő felek megállapodnak abban, hogy amennyiben a Gondviselő a 11./ pont szerint vállalt fizetési kö-telezettségének nem tesz eleget határidőben, az Intézmény a Gondviselő részére fizetési felszólítást küld, amelyben póthatáridőt szabhat a teljesítésre. 

13.
Szerződő felek tudomásul veszik, hogy bármely fél szerződésszegése esetén a másik fél jogosult igényét – szükség szerint – bírósági úton érvényesíteni.

14.
Szerződő felek megállapodnak, -, a jelen szerződés szerint küldendő minden egyes értesítés vagy közlés e-mailen küldendő felek (vagy bármely fél által ilyen módon megjelölt személy vagy címzett) részére.

15.
A felek megállapodnak abban is, hogy a 12./ pont szerinti felszólítást, írásba foglalva kell közölni a 16./ pontban megjelölt címre, illetve személynek küldve, személyes kézbesítés útján, ajánlott tértivevényes le-vélben, vagy telefaxon visszaigazolással. 
Szerződő felek kifejezetten megállapodnak abban, hogy a jelen pont rendelkezéseinek megfelelő közlés igazoltan eredménytelen második kísérletét követő ötödik munkanapon a felszólítást, illetve döntés közlését – tényleges kézhezvétel hiányában is – közöltnek kell tekinteni.

16.
A felek a jelen szerződés teljesítése során az alábbi személyeknek címezve a következő értesítési címeket tekintik irányadónak:
Intézmény/Fenntartó részéről:
 		név: Gáncs Péterné/Horn György
                            e-mail: gancs@akg.hu , horngy@akg.hu 
		       Postacím: 1035 Budapest Raktár u. 1.   Tel/fax: 06-1-36-88-840

Tanuló neve: 

 
Gondviselő:
Név:				
e-mail:
Postacím:
Tel:
Gondviselő 
Név:				:
e-mail:
Postacím:
Tel:
 

18.
Szerződő felek rögzítik, hogy a jelen szerződésben nem érintett kérdésekben egyebekben a hatályos jogsza-bályi rendelkezések irányadóak.

A jelen okiratot szerződő felek elolvasás és értelmezés után, mint akaratukkal mindenben egyezőt, helybenhagyólag írták alá.

Kelt Budapesten, 2011…………………………


…………………………………….				………………………………………
Intézmény							Gondviselő(k)



……………………………….			
Fenntartó


Szabályzat:
2.sz. melléklet
(szülők éves kötelezettségvállalása az adott évi költségtérítésre)
Kötelezettségvállalás 
KÖZÉRDEKŰ CÉLRA

Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium 2011/2012. tanévi programjának költségeihez


Alulírott   …nevű …évfolyamos tanuló szülője (gondviselője):
Gondviselő neve:
Lakcíme:
Adóazonosító jel: 
vállalom, hogy az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány (szla.sz.: 10300002-20216173-00003285) számára a 2009/2010. tanévben  804 000 Ft befizetek, az Alapítvány közérdekű céljának támo-gatásaként.
d.)	2011. szeptember 15-ig az egész évi teljes összeget befizetem
e.)	2011. szeptember 15-étől 12 havi egyenlő részletben, havonta fizetek minden hónap 10-ig teljesítve. 
f.)	2011. szeptember 15-ig a vállalt összeg első felét, 2012. február 1-jéig a második felét befizetem
g.)	Egyéb megoldást választok (kisiskola-vezetővel egyeztetve).
(A megfelelő részt kérjük aláhúzni!)

Budapest, 2011.

									      
									Szülő (gondviselő)


Szabályzat:
3. sz melléklet
Ösztöndíjszabályzat
Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány ösztöndíj támogatási rendszeréről

Az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány az adott tanévre szólóan, az  Alternatív Közgazdasági Gimnázium, Szakképző Iskola és Pedagógiai Szakmai Szolgáltató Intézet-ben (1035 Budapest, Raktár u. 1. OM azonosító: 035454) a tanulói jogviszony fenntartása feltételeként meghatározott összeg, mint a működési költségekhez való éves hozzájárulás megfizetéséhez ösztöndíj támogatást nyújthat a Tanuló gondviselőjének kérelmére. Az AKG Alapítvány az ösztöndíj támogatás folyamatos biztosítása, a nyilvános, igazságos dönté-sek érdekében egységes ösztöndíj rendszert hoz létre.  

Az Ösztöndíj rendszer neve: Költségtérítési Ösztöndíj (KÖSZ)
Általános szabályok

AKG Alapítvány Kuratóriuma évente pályázatot ír ki, mellyel elsősorban a jó iskolai telje-sítményt, tehetséget szeretné elismerni, és az ösztöndíjprogramban való részvételt azon tanu-lók számára is kívánja lehetővé tenni, akiknek családja nehezen tudja előteremteni a képzési költségek havonta esedékes összegét, ill. valamilyen okból szociális támogatást kérnek. 
Tekintettel arra, hogy a pályázott összeget a szülők/gondviselők gyermekeik tanulmányai folytatásához kérik, az AKG Alapítvány a felvételkor megítélt összeget a képzés egészére biztosítja, évenkénti pályázással, amennyiben a szerződő felek (szülők/gondviselők, illetve az alapítvány) körülményeiben, illetve a tanuló teljesítményében jelentős változás nem törté-nik. 

 A KÖSZ program pályázati feltételei 
1.	Az KÖSZ programban az AKG-ba újonnan jelentkező diákok, valamint azok a már az AKG-ba felvett diákok vehetnek részt, akik megfelelnek a pályázati kiírás feltételeinek.
2.	Az AKG által megfogalmazott Pedagógiai Program és az abban szereplő értékek minden tevékenységben kiemelt jelentőségűek, ezért a programba csak olyan diák ke-rülhet, aki megfelel ezeknek, függetlenül attól, hogy újonnan jelentkező vagy már AKG-s diákról van-e szó.
3.	A szülő/gondviselő által évente határidőre benyújtott, és a diák által is aláírt pályázat, amelyet a kisiskola (illetve a tagozat) patrónusai támogatnak
A KÖSZ programban való részvétel pályázati feltételei:
1.	 A pályázó előző évi képességeinek megfelelő tanulmányi eredménye 
2.	A tanórai részvétel: a tanuló az órákról ne késsen el, ne hiányozzon igazolatlanul az iskolából, a tanórai munkában aktívan részt vesz; viselkedése „óraszerű”; van felszere-lése, házi feladata, igyekszik képességeinek megfelelően teljesíteni!
3.	A közösségi életben való részvétel: Az iskola életében fontos kiemelkedő teljesít-ményt nyújt; a pályázó aktív szerepet vállal évfolyamán, csibéjén, vagy egyéb közös-ségek munkájában.  
4.	 A család szociális, anyagi helyzete nem teszi lehetővé a költségtérítés teljes összegé-nek fizetését 
5.	Az Ösztöndíj Bizottság támogató döntését követően aláírt megállapodás
A szempontokat a az Ösztöndíj Szabályzat szerinti prioritásukban, de összességében mérlegeli az Ösztöndíj Bizottság.

A KÖSZ programból kikerülés feltételei

1.	Az ösztöndíj-támogatás automatikusan megszűnik, ha
a. A diák megszünteti tanulói jogviszonyát;
b. Az Iskolabíróság elmarasztaló ítéletet hoz ügyében;
c. A tanuló tanulmányi eredménye jelentősen romlik
2.	Az ösztöndíj támogatás megvonható
a.	Ha kisiskola javasolja és a pedagógiai vezető valamint az ÖB. vezetője is tá-mogatja ezt.
b.	A támogató alapos megfontolás után megszüntetheti az ösztöndíj-támogatást, ha a család anyagi helyzetében jelentős javulás áll be;

Az AKG Alapítvány Kuratóriuma egy-egy tanévre meghatározza a KÖSZ keret összegét.
A KÖSZ program anyagi fedezete: 
1.	Az AKG Alapítványnak nyújtott szponzori támogatás
2.	A szülők által vállalt többlet költségtérítés
3.	A támogatásként kapott adó 1%


Szabályzat:
Részletes Szabályok
1.)
1.1 Az egyes tanulók ösztöndíj támogatásáról és annak mértékéről az AKG Alapítvány Ösz-töndíj Bizottsága (ÖB) dönt. 
Tagjai: 
•	Az AKG Alapítvány irodavezetője (egyben az ÖB vezetője)
•	Minden kisiskola (illetve a tagozat) egy- delegált patrónusa
•	Minden kisiskola (illetve a tagozat) egy-egy delegált szülő
( A felvételkor (7. és 9. évfolyamon) az ösztöndíj támogatásról az irodavezető az induló kisis-kola (tagozat) vezetőjével közösen dönt)
1,2 Az ÖB minden tanév végéig dönt a következő év támogatásairól. (az újonnan felvettekről a felvételi döntéskor)
1.3 A kérelmek elbírálásának szempontjai alapján - melyet a 2.4 továbbá a 4.) és 5.) pont tar-talmaz - a Bizottság meghatározza évfolyamonként az Ösztöndíjban részesülők személyét, valamint a támogatás pontos összegét. 
1.4 Az Ösztöndíj Bizottság döntéséről köteles a Kérelmezőket 15 napon belül értesíteni, amelyben írásban tájékoztatja a Kérelmezőt az Ösztöndíj elnyeréséről illetve annak elutasítá-sáról, valamint a támogatás összegéről. 
1.5 A döntést követően a szülő/gondviselő és az alapítvány az Éves Szerződésben ( kiegészítő megállapodás) rögzíti az alapítványi támogatás illetve  a szülő által befizetendő költségtérítés összegét
1.6 Az ÖB döntésének felülvizsgálata érdekében az AKG Alapítvány Kuratóriumához  for-dulhat a kérelmező. A Kuratórium a döntést a következő rendes ülésén hozza. Döntéséig az ÖB döntése érvényes. 
2.) 
Az Ösztöndíj Bizottság részére a Kérelmezőknek alább meghatározott formai és tartalmi kö-vetelményeknek megfelelő, Ösztöndíj iránti kérelmet kell benyújtani, mely alapján az Ösz-töndíj Bizottság dönt a kérelem elbírálásáról. 
A kérelem benyújtásának határideje minden év május 31.
2.1. Az Ösztöndíj iránti kérelemben fel kell tüntetni a szülő(k) ill. gondviselő(k) 
a)	nevét,
b)	születési helyét, idejét
c)	anyja nevét, 
d)	lakcímét.

2.2. Az Ösztöndíj iránti kérelemben továbbá fel kell tüntetni a támogatást igénylő Tanuló 
a)	nevét,
b)	születési helyét, idejét. 
2.3. A kérelemben meg kell határozni a tanulói jogviszony fenntartásának feltételeként meg-határozott összeget, mint a Működési költségekhez való, megfizetendő és vállalt Hozzájáru-lást, illetve az ehhez az összeghez kért Támogatási összeget. 
2.4. A pályázat mellékleteként csatolandó nyomtatványok kitöltésével - a kérelem indokoltsá-gának alátámasztására, - a Kérelmezőknek nyilatkoznia szükséges 
a)	családi állapotáról, 
b)	ténylegesen eltartott hozzátartozóiról (gyermek /kora/; szülő; más eltartott)
c)	vagyoni helyzetéről (kérelmező, és kérelmezővel együtt élő másik szülő/gondviselő tekintetében a nyilatkozatnak tartalmaznia szükséges a Kérelmező: 
i.	 adóköteles jövedelmét egy évre visszamenőleg 
ii.	tulajdonában vagy kizárólagos használatában álló gépjármű(vek)et;  
iii.	tulajdonában lévő ingatlan(ok)at;
iv.	egyéb vagyontárgyról
v.	ii., iii., és iv pontbeli vagyontárgyak összértékét

(Amennyiben az ÖB szükségesnek látja, kérheti munkáltatói igazolással, és/vagy adóhatóság jövedelem igazolásával, ha jövedelmük nem, vagy nem csak munkaviszonyból származik); 
d)	továbbá nyilatkoznia szükséges arról, hogy korábbi tanévekben részesült-e Ösztöndíj támogatásban, és ha igen, milyen mértékben, illetve, ha a korábbi évektől eltérően magasabb összegű támogatást kér a mostani kérelemben, ennek mi az oka
e)	arról, hogy a család vagyoni helyzetében előreláthatólag milyen változások várhatók a tanév során
f)	arról, hogy korábbi tanév(ek)ről van-e hátraléka korábbi kötelezettségvállalás(ok) tel-jesítésében.
g)	valamely egyéb, rendkívüli méltánylást érdemlő körülményről.
Amennyiben hátralék mutatkozik, az Ösztöndíj Bizottság az érintett Tanuló tanulói jogviszo-nyának fenntartásához csak különösen indokolt esetben nyújt támogatást.
3)
Alapítvány a Kérelmező Ösztöndíj iránti kérelmében feltűntetett indokai, ill. az Alapítvány anyagi lehetőségeinek mérlegelése alapján hoz döntést a benyújtott kérelmek elbírálása során.
Az Ösztöndíj Bizottság egyénenként mérlegeli a kérelem támogatását, és a Hozzájárulás meg-fizetéséhez nyújtandó támogatás mértékét.
4.)
A megtett nyilatkozatokban foglaltakon túl az Ösztöndíj Bizottság mindenkor mérlegeli a támogatott Tanuló tanulmányi eredményét, előmenetelét, magatartását, közösségi munkáját a patrónus és a kisiskola véleménye alapján. A kisiskola az egyes tanulók kérelmét véleményezi és rangsorolja
5.) 
Az Ösztöndíj Bizottság az alapítványi támogatás mértékének megállapításánál kisiskolában meghatározott rangsort az alábbi prioritási sorrend alapján hozza meg döntését:
1.	Előző ösztöndíj támogatás. 
2.	Tanulmányi eredmény
3.	A Tanuló iskolai életében fontos kiemelkedő teljesítmény 
4.	A Tanuló testvére jár az AKG-ba
5.	Pedagógusszülők
6.	A Tanuló szociális helyzete

6.) 
Az Ösztöndíj Bizottság támogatásának mértékét csökkenti, illetve megvonhatja, ha a szerző-désben foglaltakban lényeges változás áll be: Így pl.:
1.	a szülő(k)nek ill. gondviselő(k)nek anyagi helyzetében jelentős javulás áll be
2.	Az AKG Alapítvány anyagi helyzete jelentősen romlik
3.	a szülő(k)nek ill. gondviselő(k)nek fizetési elmaradása van korábban vállalt hozzájáru-lás megfizetésében
4.	a Patrónus illetve kisiskola nem támogatja az Ösztöndíj kérelmet, vagy a Tanulóról negatív véleményt alkot
5.	a Tanuló tanulmányi eredménye jelentősen romlik
6.	a Tanuló magatartása ellentétes az intézmény nevelési programjában meghatározot-takkal
7.) 
Az Ösztöndíj Bizottság csak a nyomtatványon, mellékleteivel ellátott, hiánytalanul benyújtott kérelmeket bírálja el, hiánypótlásra nem ad lehetőséget. A kérelmet legkésőbb az adott évben meghatározott napig kell hiánytalanul benyújtani.
8.)
 Csak valós adatok birtokában tudja az Ösztöndíj Bizottság a kérelmet mérlegelni, amennyi-ben a kérelem valótlan adatokat tartalmaz úgy a kérelemre az Ösztöndíj Bizottság nem nyújt támogatást, illetve a valótlan adatok alapján nyújtott támogatást a Kérelmezőnek vissza kell térítenie az Alapítványnak. 
9.) 
Az előzőekre figyelemmel a Kérelmezőnek továbbá nyilatkoznia kell kérelmében arról, hogy az általa benyújtott kérelemben közöltek a valóságnak mindenben megfelelnek, és az adatok teljes körűek és hiánytalanok. 
10.) 
Az Alapítvány a kérelmekhez kapcsolódóan, a Kérelmező hozzájárulása alapján kezeli az 1992 évi LXIII. Tv. szerint a kérelemben és mellékleteiben közölt személyes adatokat 
Az Alapítvány a  kérelem Kérelmező általi benyújtásával a hozzájárulást megadottnak tekinti. 

A szabályzat elfogadásra kerül az Alapítvány kuratóriuma által 2011. március 22-én.


AKG Alapítvány


Szabályzat:
Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány 
székhelye: 1035 Budapest, Raktár u. 1.
ÖSZTÖNDÍJ BIZOTTSÁGA részére

				ÖSZTÖNDÍJ IRÁNTI KÉRELEM

Alulírott, (szülők, ill. gondviselők) név:………………………………………………….….. szül. hely,  idő: ……………..……………….  an:……………………….…….. lakcí-me:………………………….……….,  és  (másik gondvise-lő)név:………………………………………………..…….. szül. hely, idő: …………………
………………….………………...  an:………………………………………….. lakcíme: ……………
…….……………………………………………………………  mint Gondviselő(k) nevelésemben lévő …………………………………………...………………………...(gyermek neve, szül. hely idő) kiskorú/nagykorú gyermekem, mint Tanuló, középiskolai tanulmányainak az Alternatív Közgazda-sági Gimnázium, Szakképző Iskola és Pedagógiai Szakmai Szolgáltató Intézet-ben (1035 Buda-pest, Raktár u. 1. OM azonosító: 035454) a tanulói jogviszony fenntartása feltételeként meghatározott összeg, mint a működési költségekhez való, megfizetendő……………………Ft  éves Hozzájárulás (a teljes összeg) (továbbiakban: Hozzájárulás) megfizetéséhez a……………………tanévben az Ala-pítványtól ösztöndíjra pályázok,………………….Ft összegben.
Tudomásul veszem, hogy: 
- az Alapítvány indokaim, ill. az Alapítvány anyagi lehetőségei mérlegelése alapján hoz döntést a be-nyújtott kérelmek elbírálása során, az Ösztöndíj Bizottság egyénenként mérlegeli a kérelem támogatá-sát, és a Hozzájárulás megfizetéséhez nyújtandó támogatás  mértékét.
- Ösztöndíj Bizottság vezetője mellett a kérelmek elbírálásában részt vesz kisiskolánként ( illetve tago-zat) az oktatási intézmény egy patrónusa is, és egy szülő is. 
- csak valós adatok birtokában tudja az Ösztöndíj Bizottság a kérelmet mérlegelni, amennyiben a kére-lem valótlan adatokat tartalmaz úgy a kérelemre az Ösztöndíj Bizottság nem nyújt támogatást, illetve a valótlan adatok alapján nyújtott támogatást vissza kell fizetni.
- amennyiben korábbi tanév(ek)ről  hátralék mutatkozik a korábbi kötelezettségvállalás(ok) teljesíté-sében , az Ösztöndíj Bizottság az érintett Tanuló tanulói jogviszonyának fenntartásához csak különö-sen indokolt esetben nyújt támogatást.
- megtett nyilatkozatokban foglaltakon túl az Ösztöndíj Bizottság mindenkor mérlegeli a támogatott Tanuló tanulmányi eredményeit, előmenetelét, magatartását, közösségi munkáját a patrónus és a kisis-kola véleménye alapján.
- az Ösztöndíj Bizottság csak a nyomtatványon, mellékleteivel ellátott, hiánytalanul benyújtott kérel-meket bírálja el, hiánypótlásra nem ad lehetőséget.

A kérelem benyújtásával hozzájárulok ahhoz, hogy a kérelemben és mellékleteiben  közölt személyes adatokat az Alapítvány a kérelemhez kapcsolódóan kezelje, az 1992 évi LXIII. Tv. alapján.

A pályázat mellékleteként csatolandó igazolásokkal, és nyomtatványok kitöltésével  nyilatkozom az alábbiakban  meghatározott kérdésekről:
1.) nyilatkozat családi állapotról, ténylegesen eltartott hozzátartozókról (gyermek /kora/; szülő; más eltartott)
2.) nyilatkozat vagyoni helyzetről, annak változásairól (kérelmező, és kérelmezővel együtt élő másik szülő/gondviselő tekintetében: 
a.) adóköteles jövedelem egy évre visszamenőleg (munkáltatói igazolással, és/vagy adóhatóság jöve-delem igazolásával, ha jövedelem nem, vagy nem csak munkaviszonyból származik); 
b.) tulajdonunkban vagy kizárólagos használatunkban álló gépjármű(vek);  
c.) tulajdonunkban lévő ingatlan(ok); 
d.) egyéb vagyontárgyak
e.) b.), c.), és d.) pontbeli vagyontárgyak összértékéről
3.) nyilatkozat arról, hogy korábbi tanévekben milyen mértékű támogatásban részesültünk
4.) nyilatkozat arról, hogy korábbi tanév(ek)ről van-e hátralékunk korábbi kötelezettségvállalás(ok) teljesítésében.
5.) nyilatkozat egyéb, rendkívüli méltánylást érdemlő körülményről.

Kijelentem, hogy az általam benyújtott kérelemben közöltek a valóságnak mindenben megfelelnek, és a közölt adatok teljeskörűek, hiánytalanok.




Kelt Budapesten,………………………….			……………………………….									Gondviselők/szülők


Szabályzat:
4.sz melléklet
Éves szerződés

A Megállapodás kiegészítő záradéka

Mely létrejött egyrészről az Alternatív Közgazdasági Gimnázium, Szakképző Iskola és Pedagógiai Szakmai Szolgáltató Intézet (1035 Budapest, Raktár u. 1. OM azonosító: 035454, képviseli: Gáncs Péterné iskolamenedzser), mint Intézmény,

valamint Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvány (székhelye: 1035 Budapest, Raktár u. 1; Bíró-sági határozat száma: 8.Pk.62.477/1990/1; adószám: 19010832-2-41; képviseli: Horn György ügyvezető Számlaszáma: MKB 10300002-20216173-00003285), mint Fenntartó

Másrészről (szülők, ill. gondviselők) név:…………………………………………….. szül. hely:idő:……………………………………….…….an:………………………………...…………….………………
lakcíme:…………………………………………………………………………………..……………………….……
és (másik gondviselő) név: …………………………………………………..…. szül.hely.:……………………….……idő: ……………………………………..…….. an:……………………………………………………….………………….
lakcíme:………………………………………………………………………………………………………
mint Gondviselő(k) között a mai napon az alábbiak szerint:

1.  Szerződő felek megállapítják, hogy egymással Megállapodást kötöttek, a Gondviselő nevelésében lévő ………..…………………………………………………………... (gyermek neve, szül. hely idő) kisko-rú/nagykorú gyermekének az Intézményben folytatott középiskolai tanulmányaival összefüggésben az 1993 évi LXXIX tv. 81§-a alapján teljesítendő fizetési kötelezettségre kiterjedően.
2.  A felek rögzítik, hogy a Gondviselő az 1. pontban hivatkozott Megállapodásban foglalt fizetési kötele-zettségének teljesítéséhez a Fenntartó Ösztöndíj Bizottságától, az Ösztöndíj Bizottsághoz benyújtott kére-lem alapján a 2011/2012-es  tanévre (támogatás összege:) ………….……………. Ft összegű támogatás-ban részesül, mely kiegészítésként szolgál az adott tanévre megállapított éves Hozzájárulás összegének (804 000 Ft) megfizetéséhez.
3. A fentiek alapján a 2011/2012-es tanévben az Ösztöndíj-támogatás összegével csökkentett hozzájáru-lás összegét, :……………………..…..Ft-ot, azaz …………………………………………………. Forintot köte-les a Gondviselő az 1.pontban hivatkozott Megállapodás 11. pontja alapján vállalt ütemezés szerint meg-fizetni.
A jelen okiratba foglalt nyilatkozat az 1.pontban hivatkozott Megállapodással együttesen értelmezendő, és a szerződő felek elolvasás és értelmezés után, mint akaratukkal mindenben egyezőt, helybenhagyólag írták alá.

Kelt Budapesten, 2011…………………………



…………………………………….					………………………………………
Intézmény							Gondviselő(k)



……………………………….					………………………………………..
Fenntartó							nagykorú Tanuló


Szabályzat:
MELLÉKLET AZ ÖSZTÖNDÍJ IRÁNTI KÉRELEMHEZ

a)	Személyi adatok

	
Kérelmező	Kérelmezővel együtt élő há-zastárs illetőleg Tanuló eltar-tásáról gondoskodó másik gondviselő
1. Név (leánykori név is)		
2. Születési hely, idő		
3. Anyja leánykori neve		
4. Állandó lakhelye

		
5. Foglalkozása		
6. Családi állapota		
7. A ténylegesen  eltartott hozzátarto-zók száma 	Gyermek (kora)		
	Szülő		
	Más eltartott		

b)	Vagyoni helyzet

	
Kérelmező	Kérelmezővel együtt élő há-zastárs illetőleg Tanuló eltar-tásáról gondoskodó másik gondviselő
1. havi (átlag) nettó jövedel-me		
2. Tulajdonában vagy kizáró-lagos használatában álló gép-jármű(vek) száma, értéke 		
3. Tulajdonában lévő ingat-lan(ok) (száma, értéke)		
4. Egyéb vagyonának meg-nevezése		
5. 2.+3.+4. pontbeliek együt-tes értéke összesen		

c)	Az a) és b) pontokban előreláthatólag változás lesz/nem lesz a tanév során. (megfelelő aláhúzandó)
Ha lesz változás, annak tartalma, jellege, időpontja: ………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
d)	Kijelentem, hogy a Tanuló érdekében részesültem/nem részesültem korábbi tanévben Ösztöndíj támogatásban. (megfelelő aláhúzandó)

e)	Amennyiben a korábbi évektől eltérően magasabb támogatást kér a mostani kérelem-ben, ennek indoka: …………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
f)	Nyilatkozom arról, hogy a korábbi tanév(ek)ről van/nincs hátralékom a kötelezettség-vállalás(ok) teljesítésében. (megfelelő aláhúzandó)

 g) A hátralék oka: ……………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………………
       h.)  Egyéb rendkívüli méltánylást érdemlő körülményem:…………………………………

	…………………………………………………………………………………………...

	…………………………………………………………………………………………...

	…………………………………………………………………………………………..

A kérelem benyújtásával hozzájárulok ahhoz, hogy a kérelemben és mellékleteiben közölt személyes adatokat az Alapítvány a kérelemhez kapcsolódóan kezelje, az 1992 évi LXIII. tv. alapján.

Kijelentem, hogy az általam benyújtott kérelemben közöltek a valóságnak mindenben megfe-lelnek, és a közölt adatok teljes körűek, hiánytalanok.


Dátum:……………………………….				 ……………………….

Kérelmező aláírása


Szabályzat:
A befektetési szabályzat részletes előírásai. 

1.  A befektetések célja. 

Az alapítvány szabad pénzeszközei befektetési célú felhasználásának konkrét célja minden eset-ben az alapítvány vagyonának gyarapítása az alapítvány és a fenntartásába tartozó intézmények működésének hosszútávú biztosítása és a napi működés feltételeinek megteremtése érdekében. 

2.  A befektetési politika. 

Az alapítvány a szabad pénzeszközök befektetésekor óvatos, konzervatív politikát folytat, amely a befektetési portfólió meghatározásában és kezelésében nyílvánul meg. 

3.  A befektetési portfólió. 

A befektetési portfólióban a hosszú- és rövid lejáratú befektetések az aktuális alapítványi célok-hoz igazodva realizálandók. 

A rövid lejáratú befektetési formákat (lekötés alszámlán, éven belüli értékpapírok vásárlása, részvények vásárlása, stb.) a finanszírozási igényeknek alárendelten kell alkalmazni. 

A hosszútávú befektetések (éven túli értékpapírok vásárlása, részvények vásárlása, ingatlan vá-sárlása, stb.) a finanszírozási igényeket meghaladóan rendelkezésre álló pénzeszközök felhaszná-lásával realizálhatók. 

A portfólión belül többségében államilag garantált értékpapíroknak (államkötvény, diszkont kincstárjegy, stb.) kell lenniük. 

A jelentősebb kockázatot hordozó értékpapírok (részvények és kötvények) aránya a portfólión belül a portfólió összértékének 15 %-át nem haladhatja meg, ennél nagyobb arányt eredményező befektetés esetén a befektetés realizálásához a kuratórium hozzájárulása szükséges. Váltó és egyéb hitelviszonyt megtestesítő értékpapír elfogadása, kibocsátása tilos. 

A befektetési tevékenységet kizárólag bróker cég igénybe vételével, az alapítvány nevére meg-nyitott értékpapírszámlán (saját számlán) keresztül lehet végezni. Ingatlan vásárlása esetén érték-forgalmi szakértő bevonása kötelező. 

A jelen szabályzat által nem érintett egyéb kérdésekben az alapítvány többi szabályzatában fog-laltak, valamint a kuratórium erre vonatkozó konkrét döntései az irányadók.


Téma:
AKG Finanszírozási és költségtérítési szabályzata

Szabályzat:
A./ A szabályzat célja. 

A szabályzat célja, hogy rögzítse az alapítvány jellemző bevételeinek körét, amelyre alapozot-tan az alapítvány az Alapító Okiratában rögzített céljait tevékenységével megvalósítja, ezen belül mint fenntartó finanszírozza az általa létrehozott, elkülönült jogi személyként és önálló-an gazdálkodó szervezetként működő oktatási intézmény(eke)t, fedezi az egyéb cél szerinti, illetve vállalkozási tevékenységei során felmerült költségeit és kiadásait, továbbá ezeknek alá-rendelten használja fel az időlegesen szabad forrásait, valamint meghatározza a finanszírozás-sal összefüggő feladatok ellátásának rendjét és abban az egyes szervezetek, személyek felada-tát, együttműködésük kereteit és az eljárás  módját, szabályait. 

Az alapítvány a működése során az alábbi jellemző bevételekkel gazdálkodik: 

1./  Normatív költségvetési támogatásból származó bevételek: 

a./  alapnormatívák (pl.: általános iskola, középfokú nevelés, szakmai oktatás, stb.); 

b./  kiegészítő normatívák (pl.: az intézményben szervezett és mindenki által igény-be vehető, illetve a rászorultsági alapon biztosított étkeztetés, bejáró tanulók, stb.); 

c./  kötött felhasználású normatív támogatások (pl.: pedagógus szakkönyvvásárlás, általánosan, illetve ingyenesen /rászorultsági alapon/ biztosított tanulói tan-könyvvásárlás, diáksport, szakmai fejlesztés, pedagógiai szakmai szolgáltatás, pedagógus szakvizsga és továbbképzés, stb.). 

2./  Az adózók SZJA 1 %-os felajánlásaiból származó, APEH által átutalt támogatás. 

3./ Az állami költségvetésből, központi alapokból származó egyéb bevételek (pályázatokon elnyert támogatások, polgári szolgálatos térítései, stb.). 

4./ Alapítók és csatlakozók alapítványi támogatásai, magánszemélyek és jogi személyek támogatásai, alapítványi hozzájárulásai, közérdekű felajánlásai, szponzori támoga-tások. 

5./ Tanulók költségtérítései. 

6./ Az alapítvány alaptevékenységével összefüggő egyéb bevételek (tanulásmódszertani tanfolyamokból származó bevételek, kamatbevételek, stb.). 

7./ Az alapítvány egyéb, cél szerinti tevékenységének bevételei (tankönyvek, taneszközök, időszakos folyóiratok kiadása, terjesztése, az alternatív pedagógiai módszerek és az elért eredmények terjesztése, stb.). 

8./ Egyéb, jellemzően vállalkozási tevékenységek bevételei (helyiség- és eszközbérletekből adódó bevételek, esetleges egyéb bevételek). 

Az alapítvány által fenntartott intézmény (a szabályzat készítésének időpontjában egy ilyen működik: az Alternatív Közgazdasági Gimnázium) a nem a fenntartótól származó, közvetle-nül, saját hatáskörben realizált bevételeivel (ebédbefizetések, szakképzési hozzájárulások, közvetített szolgáltatásból származó költségtérítések, eszközbérletből származó bevételek, pá-lyázaton elnyert támogatások, ifjúság-egészségügyi szolgáltatás központi támogatása, stb.) és az alapítványtól kapott fenntartói támogatásokkal szabadon és önállóan gazdálkodik. 

A költségek minimalizálása érdekében az alapítvány és az általa fenntartott intézmények egy-számláit azonos pénzintézetnél kell vezetni.


Szabályzat:
B./   Az alapítvány bevételeinek realizálásával és felhasználásával kapcsola-tos szabályok. 

1./  Az államháztartástól  az intézmény(ek) működtetéséhez igényelt  és  normatív költ-ségvetési támogatásként kapott bevételekkel az alapítvány – tekintettel arra, hogy ezen támogatás közvetlenül a fenntartott intézmény(ek) működtetésére szolgál – az alábbiak szerint gazdálkodik: 

a./ az államháztartásból intézményi alapnormatívaként (pl.: általános iskola, középfokú nevelés, szakmai oktatás, stb.) biztosított és átutalt támogatás(oka)t az alapítvány számláján történt jóváírást követő második napon az intézmény(ek) részére változat-lan összeggel tovább kell utalni (“fenntartói normatív támogatás” megjelöléssel); 

b./ az államháztartásból kiegészítő normatívaként (pl.: az intézményben szervezett és mindenki által igénybe vehető, illetve a rászorultsági alapon biztosított étkeztetés, bejáró tanulók, stb.) biztosított és átutalt támogatás(oka)t az alapítvány számláján történt jóváírást követő második napon az intézmény(ek) részére változatlan összeg-gel tovább kell utalni (“fenntartói normatív támogatás” megjelöléssel); 

c./ az államháztartásból  kötött felhasználású normatív támogatásként  (pl.: pedagógus szakkönyvvásárlás, általánosan, illetve ingyenesen /rászorultsági alapon/ biztosított tanulói tankönyvvásárlás, diáksport, szakmai fejlesztés, pedagógiai szakmai szolgál-tatás, pedagógus szakvizsga és továbbképzés, stb.) biztosított és átutalt támoga-tás(oka)t az alapítvány számláján történt jóváírást követő második napon az intéz-mény(ek) részére változatlan összeggel tovább kell utalni (“fenntartói normatív tá-mogatás” megjelöléssel). 

Az 1.a-c./ pontokban megjelölt bevételeket az alapítvány csak rendkívül indokolt esetben tarthatja vissza az ügyvezető titkár erre vonatkozó írásos utasítása mellett és akkor is csak annak vizsgálatát követően, hogy az az intézmény(ek) működését nem akadályozhatja és a fizetőképesség romlását sem eredményezheti. Az ezen bevételek igényléséhez, továbbá a felhasználásról az államháztartás felé előírt elszámolásokhoz szükséges adatokat – az adat-lapok és az azok kitöltésére vonatkozó tájékoztatók és előírások előzetes átvételét követően - az intézmény titkársága az intézmény gazdasági vezetésével együttműködve az eéőírt adatlapokon köteles szolgáltatni az alapítvány titkársága részére, ahol azokat összesítik. Az alapítvány titkársága az igénylések, illetve az elszámolások véglegesített változatának és az ezek elfogadására vagy a későbbiekben bekövetkező bármely módosítására vonatkozó ál-lamháztartási határozatok egy-egy példányát (másolatát) köteles az intézmény rendelkezé-sére bocsátani. 

Amennyiben a címzett vagy kötött felhasználású, az államháztartás által biztosított támo-gatás nem a havi finanszírozási összegen belül, hanem összegében attól elkülönülten kerül meghatározásra és átutalásra, azt hasonlóan egy összegben és a havi finanszírozási összeg-től elkülönülten kell két napon belül az intézményhez továbbutalni és átutalásakor a jogcí-met feltüntetni (pl.: “fenntartói normatív támogatás – pedagógus szakkönyvvásárlás”; “fenntartói normatív támogatás - tankönyvvásárlás”; “fenntartói normatív támogatás – ki-egészítő étkezési támogatás”; “fenntartói normatív támogatás – kiegészítő bértámogatás”; “fenntartói normatív támogatás – ………. címzett támogatás”; stb. megjelöléssel).


Szabályzat:
2./  Az adózók SZJA 1 %-os felajánlásaiból származó, az APEH által évente átutalt tá-mogatás. 

Az alapítvány az adózók SZJA 1 %-os felajánlásaiból származó, APEH által átutalt támo-gatásokat az általa fenntartott és finanszírozott oktatási-nevelési intézményekbe felvett ta-nulók közvetlen támogatására fordítja az esélyegyenlőség biztosításának és a tanulók ösz-tönzésének szem előtt tartásával az alábbiak szerint: 

a./ tanulmányi ösztöndíjak kifizetésével a teljesítmények ösztönzése; 

b./ szociális alapon a hátrányos helyzetű tanulók támogatása: 
-   három- vagy annál többgyermekes családban nevelkedő tanulók; 
-   egyedülálló szülő által nevelt tanulók, 
-   tartósan beteg vagy valamely fogyatékkal élő tanulók 
-  fenti szempontoktól  függetlenül is  a család  anyagi helyzetének figyelembe vételével támogatandónak ítélt tanulók 
részére szükség szerint támogatás biztosítása a költségtérítéses többletszolgáltatá¬sok térítési díjának mérsékléséhez , akár a teljes ingyenesség mértékéig is (differen-ciált költségtérítés); 

c./ szociális alapon a hátrányos helyzetű tanulók támogatása: 
-   három- vagy annál többgyermekes családban nevelkedő tanulók; 
-   egyedülálló szülő által nevelt tanulók, 
-   tartósan beteg vagy valamely fogyatékkal élő tanulók 
-  fenti szempontoktól  függetlenül is  a család  anyagi helyzetének figyelembe vételével támogatandónak ítélt tanulók 
részére szükség szerint az államháztartásból származó normatív támogatások ösz-szegén, illetve az erre vonatkozó jogszabályokban előírt mértékeken túlmenően is támogatás biztosítása az étkezéshez és/vagy a tanulói tankönyvvásárláshoz, akár a teljes ingyenesség mértékéig is (differenciált költségtérítés); 

d./ az alapítvány által fenntartott intézmény(ek)be beiratkozott azon tanulók a-c./ pon-tok szerinti teljes vagy részbeni támogatása, akiknek valamelyik, esetleg mindkét szülője pedagógus, illetve akiknek a testvére(i) is az alapítvány által fenntartott va-lamely intézményben tanul(nak), mindaddig, amíg ezen állapot fennáll. 

Az a-d./ pontok szerinti támogatásokról minden tanév elején, legkésőbb október 31-ig az intézményben működő Szociális Bizottság dönt, melynek tagjai: évfolyam osztályfőnö-kök, tanulók képviselője, szülők képviselője. A bizottság a döntését (a tanuló neve, a meg-ítélt tankönyv-támogatás összege és/vagy a megítélt térítési díj-támogatás éves összege, il-letve a fizetendő étkezési térítési díj napi összege) írásban közli az alapítvány titkárságával. Az adott tanévre vonatkozó kötelező étkezési térítési díjak meghatározása, valamint az elő-írt tankönyvek, segédkönyvek és taneszközök körének meghatározása, valamint azok árá-nak beszerzése a Szociális Bizottság döntéséhez az intézmény feladata. 

Az a./ pont szerinti tanulmányi ösztöndíjakat az alapítvány fizeti ki a tanulók részére és számolja el költségként, illetve egyúttal elszámolja az 1 %-os felajánlásokból származó támogatás terhére is.


Szabályzat:
Az alapítvány a b-d./ pontok szerinti 

-  tankönyvtámogatásokat a szociális bizottság döntését követő  15 napon  belül egy összegben, 

-  térítési díj-támogatásokat egy összegben a tankönyvtámogatással együtt, illetve a likviditási helyzetétől függően két részletben, a második részletet legkésőbb a kö-vetkező év január 31-ig, 

-  étkezési térítési díj-támogatásokat az étkeztetés igénybevételére vonatkozóan az in-tézmény által december 31-i, illetve június 30-i zárónappal elkészített kimutatások-ban foglalt és összesített adatok szerint a kimutatás kézhezvételét követő 15 napon belül 

utalja át az intézmény részére “fenntartói szociális támogatás” megjelöléssel és számolja el ráfordításként, illetve egyúttal elszámolja az 1 %-os felajánlásokból származó támogatás terhére is. 

Az APEH felé az ezen támogatásra való jogosultságot, mint az igénylés és kiutalás alapfel-tételét, valamint a kapott, átutalt támogatásnak a jelen szabályzatban meghatározott célokra történő felhasználását a rendelkezésére álló adatok alapján az alapítvány titkársága igazolja és végzi az ezzel kapcsolatos adminisztrációt és ügyintézést is, beleértve a felhasználásról szóló előírt kötelező közzétételt is.


Szabályzat:
3./  Az állami költségvetésből, központi alapokból származó egyéb bevételek (pályázato-kon elnyert támogatások, polgári szolgálatos térítései, stb.). 

4./  Alapítók és csatlakozók alapítványi támogatásai, magánszemélyek és jogi személyek támogatásai, alapítványi hozzájárulásai, közérdekű felajánlásai, szponzori támoga-tások. 

5./  Tanulók költségtérítései. 

Az alapítvány által fenntartott intézmény a jogszabályokban előírtak figyelembe vételével jogosult az intézmény által nyújtott magasabb színvonalú szolgáltatásokért, továbbá a köz-oktatási törvényben meghatározott, kötelező feladatokon túlmenően nyújtott és teljesített többletszolgáltatásokért térítési díjat (költségtérítést) megállapítani. Az alapítvány az in-tézmények működésével és finanszírozásával összefüggésben tandíjat nem szed és ennek bevezetését nem is tervezi. A kötelezően előírt feladatok ellátására alapvetően a normatív állami finanszírozás nyújt fedezetet, melyet az alapítvány szükség szerint egészít ki a saját egyéb forrásai terhére a jelen szabályzatban meghatározottak szerint, míg a többletszolgál-tatásokra többek között az évente egységes átalányként meghatározott költségtérítés nyújt fedezetet, melyet a tanuló családja a tanuló és a család anyagi/jövedelmi, szociális és társa-dalmi helyzetétől is függően a 2./ pontban és az ezen pontban leírt differenciált költségtérí-tés szabályai szerint fizet meg. A család az anyagi/jövedelmi helyzetét és az intézmény ál-tal részére nyújtott szolgáltatásokat, azok színvonalát, továbbá az alapítvány céljait és an-nak általa megítélt fontosságát is figyelembe véve, mérlegelve az átalányként vagy részére differenciáltan megállapított költségtérítés mértékén túl is vállalhat és teljesíthet befizetést, hozzájárulást. 

Az AKG jelenleg az alábbi többletfeladatok ellátására határoz meg költségtérítést: 

-  alkotókörök, szakkörök indításából és megvalósításából adódó többletfeladatok és többletköltségek (az AKG-ban programja szerint minden olyan alkotókör, szakkör beindítását el kell indítani, amelyre legalább 8 tanuló jelentkezik, annak költségigé-nyére való tekintet nélkül), melyek egyrészt többnyire “kis”-csoportosak, másrészt költségigényük ezen túlmenően is nagyon “szórt” (lásd pl. tűzzománc vagy szabás-varrás vagy színjátszó vs. kerámia vagy video-rádió vagy fotó vagy programozó-multimédiás); 

-  témahetek szervezésével és lebonyolításával együtt járó többletfeladatok és többlet-költségek(különösen az ún. “elutazós” témahetek szállás-, étkezési és egyéb költsé-gei); 

-  az alapképzés keretében biztosított szakmai alapképzés többletfeladatai és többlet-költségei (YE, GO, JAM); 

-  az epochális rendszerű oktatás speciális feltételeinek biztosítása (az ezen tanórákra fizetett dupla bérezés a nagyobb felkészülési igényre és a lebonyolításra való tekin-tettel, pl. kiscsoportos és egyéni munkavégzés koordinálása, az erre való rendszeres felkészülés, stb.); 

-  a patrónusi rendszer működtetéséből adódó többletfeladatok 

-  a szöveges értékeléssel együtt járó többletfeladatok; 

-  a csoportbontásból adódó többletfeladatok és költségnövekedések (a különböző tu-dásszinteknek megfelelő nyelvi csoportok indítása, “A”- és “B”- csoportos magyar, matematika, stb. képzések, felkészítők, stb.). 

Az adott tanévre vonatkozó átalány-költségtérítést az intézmény a fenntartóval egyeztetve határozza meg és hirdeti ki a szülők felé az étkezési térítési díjakkal és a beszerzendő tan-könyvek adataival együtt a tanév kezdetekor. Ennek ismeretében nyilatkoznak a szülők az ezzel kapcsolatos térítési-díj igényeikről, illetve az esetleges többletvállalásaikról is. A normatív alapon biztosított kedvezményeket a szülő akkor jogosult igénybe venni, ha az arra vonatkozó igényét és jogosultságát az évfolyam-osztályfőnökhöz eljuttatott nyilatko-zatával bejelenti és csatolja ahhoz az azt igazoló, jogszabályban előírt igazolásokat, doku-mentumokat is, melyeket az intézmény titkársága köteles regisztrálni és a gazdasági irodá-val együttműködve feldolgozni. Szülő a nyilatkozatában a normatív támogatásokon túli támogatási igényét is jelezheti, illetve akkor is kérhet az alapítványtól támogatást, ha arra normatív módon nem jogosult. A nem normatív alapú támogatási igényeket a 2./ pontban meghatározott eljárás szerint a Szociális Bizottság bírálja el. 

A Szociális Bizottság döntését is figyelembe véve kell az alapítványnál a tanuló nevén a támogatás összegével lecsökkentett, fennmaradó differenciált költségtérítést követelésként előírni és ehhez képest a szülői befizetéseket könyvelni és nyomon követni. Az étkezések-kel és a tankönyvvásárlással kapcsolatos elszámolásokat az intézménynél kell rendezni és nyomon követni.


Szabályzat:
6./  Az alapítvány alaptevékenységével összefüggő egyéb bevételek (tanulásmódszertani tanfolyamokból származó bevételek, kamatbevételek, stb.). 

7./  Az alapítvány egyéb, cél szerinti tevékenységének bevételei (tankönyvek, taneszkö-zök, időszakos folyóiratok kiadása, terjesztése, az alternatív pedagógiai módszerek és az elért eredmények terjesztése, stb.). 

8./  Egyéb, jellemzően vállalkozási tevékenységek bevételei (helyiség- és eszközbérletek-ből adódó bevételek, esetleges egyéb bevételek).


Szabályzat:
53. § (1) Az iskola - a tanórai foglalkozások mellett - a tanulók érdeklődése, igényei szerint tanórán kívüli fog-lalkozásokat szervez.
(2) Tanórán kívüli foglalkozás
a) a napközis és tanulószobai foglalkozás;
b) a szakkör, érdeklődési kör, önképzőkör, énekkar, művészeti csoport [a továbbiakban a b) pont alattiak együtt: diákkör];
c) az iskolai sportkör;
d) a tanulmányi, szakmai, kulturális verseny, házi bajnokságok, iskolák közötti versenyek, bajnokságok, diák-nap;
e) az iskola pedagógiai programjában rögzített, a tanítási órák keretében meg nem valósítható osztály- vagy csoportfoglalkozás, így különösen a tanulmányi kirándulás, környezeti nevelés, a kulturális, illetőleg sportren-dezvény.
(3) Az iskola köteles - a szülő igénye alapján - a felügyeletre szoruló tanuló részére a tizedik évfolyam befeje-zéséig, gyógypedagógiai nevelésben, oktatásban részt vevő iskolában valamennyi évfolyamon napközis, illetve tanulószobai foglalkozást szervezni.
(4) A napközis, illetve a tanulószobai foglalkozásokat olyan módon kell megszervezni, hogy a szülők igényei szerint eleget tudjon tenni az iskolai felkészítéssel és a gyermek napközbeni ellátásával összefüggő feladatoknak. A napközis, illetve a tanulószobai foglalkozások megszervezéséhez az első négy évfolyamon napi négy és fél óra, az ötödik-nyolcadik évfolyamon és a gyógypedagógiai nevelésben, oktatásban részt vevő iskola valamennyi többi évfolyamán napi három óra, a kilencedik-tizedik évfolyamon napi két óra áll rendelkezésre, mely időkere-tet indokolt esetben meg kell növelni a gyermek napközbeni ellátásával összefüggő feladatokhoz szükséges idő-vel. A heti időkeretet a kialakított napközis, illetve tanulószobai csoportokra kell meghatározni. A heti időkeret az egyes évfolyamok, csoportok, tanítási év közben a tanítási hetek között átcsoportosítható.
(5) Az alapfokú művészetoktatási intézmények tekintetében az (1)-(4) bekezdésben foglaltakat nem kell al-kalmazni. Az alapfokú művészetoktatási intézményben tanórán kívüli foglalkozás is szervezhető.
(6) Az iskolában működő iskolai könyvtárnak lehetővé kell tennie, hogy szolgáltatásait a tanulók és a pedagó-gusok minden tanítási napon igénybe tudják venni.
(7) A kollégium a kollégiumba felvett és az externátusi elhelyezésben részesülő tanulók részére felzárkóztató, tehetségkibontakoztató, speciális ismereteket adó felkészítő foglalkozásokat, továbbá a szabadidő eltöltését szol-gáló a (2) bekezdés b) és d) pontjában felsorolt foglalkozásokat és a tanulóval való egyéni törődést biztosító fog-lalkozásokat szervez. A kollégiumi felkészítő foglalkozások szervezéséhez rendelkezésre álló időkeret nem lehet kevesebb - kollégiumi csoportonként - heti tizennégy óránál, a többi kollégiumi foglalkozásra rendelkezésre álló időkeret pedig - kollégiumi csoportonként - heti tíz óránál. A heti időkeret a kollégiumi feladatok, az egyes tanu-lócsoportok, tanítási év közben a tanítási hetek között átcsoportosítható. A kollégiumi foglalkozásokat csoportos és egyéni foglalkozás keretében lehet megszervezni. Az egyéni foglalkozások szervezésénél az e törvény 52. §-a (11) bekezdésének b) pontjában és (12) bekezdésében foglaltakat alkalmazni kell.
(8) A kollégiumban biztosítani kell a pedagógiai felügyeletet azoknak a tanulóknak, akik nem tartózkodnak az iskolában, illetve nem vesznek részt kollégiumi foglalkozáson. A kollégium munkarendjét úgy kell meghatároz-ni, hogy a tanuló elhatározása szerint rendszeresen hazalátogathasson. A hazautazás tanítási évben - beleértve az évközi szünetek idejét is - nem lehet kötelező.
(9) Az összefüggő, a napi három órát meghaladó napközis, tanulószobai és a kollégiumi foglalkozások között, iskolaotthonos nevelés és oktatás esetén minden olyan délutáni tanítási időszakban, amelyben nincs testnevelési óra biztosítani kell a tanuló életkorához és fejlettségéhez igazodó játékos, egészségfejlesztő testmozgást. A játé-kos testmozgást, ha az időjárási viszonyok megengedik, szabadban kell megszervezni. A játékos testmozgás ide-je legalább napi negyvenöt perc.


Szabályzat:
81. § (1) Ha a nevelési-oktatási intézményt nem helyi önkormányzat, illetve nem állami szerv tartja fenn
a) a nevelési-oktatási intézmény vallási, illetve világnézeti tekintetben elkötelezett intézményként is működ-het, és ennek megfelelően a felvétel előfeltételeként kikötheti valamely vallás, világnézet elfogadását, a nevelési, illetve pedagógiai programjába beépítheti a vallási, világnézeti elkötelezettségnek megfelelő filozófiai, etikai, kulturális ismereteket, és korlátozhatja, kizárhatja az e törvény 19. §-a (1) bekezdésének d) pontjában szabályo-zott jog gyakorlását, a szervezeti és működési szabályzatban az alkalmazottakra, a házirendben a gyermekekre, tanulókra a vallásgyakorlással összefüggésben jogokat és kötelezettségeket állapíthat meg;
b) és az iskola tananyagában a hitoktatás tantárgy szerepel, a hitoktatónak, illetve a hittantanárnak egyházi fel-sőoktatási intézményben szerzett hitoktatói vagy hittantanári, illetve a hitélettel kapcsolatos felsőfokú (pl. lel-kész, teológus) képesítéssel és az illetékes egyházi hatóság megbízásával kell rendelkeznie;
c) nem kell alkalmazni az iskolaalapításnál és -fenntartásnál a középtávú beiskolázási tervre [26. § (3) bek., 28. § (2) bek.] vonatkozó rendelkezéseket, a gyermekek, tanulók felvételével kapcsolatos rendelkezések közül a 46. §-t, a 65. § (2) bekezdésének első, valamint harmadik-hatodik mondatát, a 66. § (2) bekezdését, valamint a 68. § (3) bekezdését, továbbá a (4) bekezdésének első mondatát; a gyermekek napközbeni felügyeletének ellátá-sára vonatkozó rendelkezéseket [24. § (4) bek. és 53. § (3)-(4) bek.]; a vezetői kiválasztásra vonatkozó rendelke-zések közül a 18. § (8) bekezdését; az osztály-, csoportlétszámokat meghatározó 3. számú mellékletet, a maxi-mális létszámra vonatkozó rendelkezések kivételével;
d) az óvodai, iskolai, kollégiumi felvétel, továbbá az óvodai elhelyezés, a tanulói jogviszony, illetőleg a kollé-giumi tagsági viszony fenntartása - írásbeli megállapodásban - fizetési kötelezettséghez köthető, az óvodai elhe-lyezés, a tanulói jogviszony és a kollégiumi tagsági jogviszony megszüntetésével kapcsolatosan - írásbeli megál-lapodásban - e törvény 74-75. §-ától el lehet térni;
e) a nevelési-oktatási intézmény - a fenntartó és a feladat ellátásáért felelős helyi önkormányzat között létrejött írásbeli megállapodás (a továbbiakban: közoktatási megállapodás) keretei között - részt vehet az e törvényben meghatározott önkormányzati feladatok megvalósításában. A közoktatási megállapodás keretében a nevelés és oktatás a gyermekek, tanulók számára ingyenessé válik, és a megállapodás keretei között nem lehet alkalmazni a d) pontban foglaltakat. Az e törvény 86. §-ának (3) bekezdésében meghatározott feladatok ellátására a fővárosi, megyei, megyei jogú városi önkormányzattal lehet közoktatási megállapodást kötni.
(2) Ha az (1) bekezdés e) pontja alapján kötött közoktatási megállapodás alapján az önkormányzati feladatel-látásban olyan nevelési-oktatási intézmény működik közre, amelyik vallásilag vagy világnézetileg elkötelezett, a megállapodás megkötése nem mentesíti a helyi önkormányzatot a feladatellátási kötelezettsége alól azon gyer-mekek tekintetében, akiknek a szülei nem akarják vallási, illetve világnézetileg elkötelezett iskolába járatni gyermeküket. Ezekre a szülőkre, gyermekekre, illetve tanulókra a közoktatási megállapodás miatt aránytalan te-her nem hárulhat.
(3) A közoktatási megállapodás tartalmát a felek szabadon állapítják meg azzal a megkötéssel, hogy a megál-lapodásnak tartalmaznia kell:
a) a nevelési és oktatási feladatokat;
b) a gyermekek, tanulók számát;
c) az óvodai nevelési feladatokban, illetve a tankötelezettség teljesítésével és az iskolai neveléssel és oktatás-sal összefüggő feladatokban való részvételt, s ezzel összefüggésben a fenntartói irányítás egyes jogosítványai gyakorlásának a megbízóra történő esetleges átruházását;
d) azt az időszakot, amelyre a szerződést kötötték;
e) a fenntartó által a feladatellátáshoz igénybe vehető forrásokat, valamint az ehhez nyújtott kiegészítő támo-gatás összegét, továbbá azokat a szolgáltatásokat, amelyek a megállapodás alapján a gyermekek, tanulók, szülők részére ingyenessé válnak, illetőleg amelyeket térítési díjért vehetnek igénybe.
(4) A kiegészítő támogatás összegét oly módon kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye az átvállalt felada-toknak - a megállapodásban meghatározott gyermek, illetve tanulólétszám keretein belül - e törvény 114-115. §-ában és 117. §-ában meghatározottak szerinti ingyenes, illetve térítési díj ellenében való ellátását.
(5) A közoktatási megállapodásban kikötött időszaknak biztosítania kell, hogy az érdekelt gyermekek az óvo-dát, illetőleg a tanulók az iskolai tanulmányaikat a megállapodás alapján be tudják fejezni.
(6) A közoktatási megállapodásra egyebekben a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvének a megbízás-ra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(7) A közoktatási megállapodást a helyben szokásos módon közzé kell tenni.
(8) Az oktatási miniszter is köthet közoktatási megállapodást akkor, ha a közoktatási intézmény térségi vagy országos feladatot lát el, feltéve, hogy a közoktatási intézmény fenntartója - az (1) bekezdés e) pontja szerint - sikertelenül kezdeményezte a közoktatási megállapodás megkötését.
(9) Szakközépiskola vagy szakiskola esetén az oktatási miniszter a szakképesítésért felelős miniszterrel egyet-értésben köthet közoktatási megállapodást.
(10) A miniszter az országos kisebbségi önkormányzattal is köthet közoktatási megállapodást. Az oktatási mi-niszter köteles közoktatási megállapodást kötni az országos kisebbségi önkormányzattal, ha nemzeti, etnikai ki-sebbséghez tartozó iskolai, kollégiumi feladatok ellátása az önkormányzati feladatellátás keretében nem megol-dott, és az iskola, kollégium országos feladatot lát el. A helyi önkormányzat, amennyiben a tulajdonában, fenn-tartásában lévő közoktatási intézmény tulajdoni, fenntartói jogát az országos kisebbségi önkormányzatnak áten-gedi, köteles a (3)-(4) bekezdésben foglaltak szerint közoktatási megállapodást kötni.
(11) Ha az egyházi jogi személy a Kormánnyal a közoktatási feladatok ellátására is kiterjedő megállapodást kötött - a (13) bekezdésben meghatározott intézményátadás kivételével -, a fenntartásában működő nevelési-oktatási intézmény tekintetében - a nevelési-oktatási intézmény székhelye szerint illetékes községi, városi, me-gyei jogú városi, fővárosi kerületi önkormányzat részére megküldött - egyoldalú nyilatkozatával vállalhatja az önkormányzati feladatellátásban való közreműködést. A Magyar Katolikus Egyház az egyoldalú nyilatkozat megtételére a Magyar Köztársaság és az Apostoli Szentszék között létrejött megállapodás alapján jogosult. A nyilatkozatnak a (3) bekezdés a)-d) pontjában foglaltakat kell tartalmaznia, elkészítésénél az (5) bekezdésben, teljesítésénél a (6) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. A települési önkormányzat a nyilatkozatot három munkanapon belül megküldi a fővárosi, megyei önkormányzat részére. Az egyházak hitéleti és közcélú tevé-kenységének anyagi feltételeiről szóló 1997. évi CXXIV. törvény (a továbbiakban: egyházi közcélú tevékenység anyagi feltételeiről szóló törvény) 6. §-ának (1)-(2) bekezdésében meghatározott kiegészítő támogatásról a köz-ponti költségvetés terhére kell gondoskodni, a nyilatkozat megküldését követően induló tanítási évtől kezdődően.
(12) Az oktatási miniszter - kivéve, ha a nevelési-oktatási intézmény a (13) bekezdés hatálya alá tartozik - kö-teles közoktatási megállapodást kötni az egyházi jogi személlyel, ha az általa fenntartott iskola, kollégium orszá-gos feladatot lát el. Az oktatási miniszter a (11) bekezdésben meghatározott megállapodás alapján - az egyházi jogi személy kérésére - közoktatási megállapodást köt a pedagógiai-szakmai szolgáltatás, illetve a pedagógiai szakszolgálat ellátására. Az oktatási miniszter pedagógiai-szakmai szolgáltatásra, illetve pedagógiai szakszolgá-lat ellátására akkor köteles közoktatási megállapodást kötni, ha e feladatok ellátásához a költségvetésről szóló törvény nem biztosít normatív hozzájárulást.
(13) Ha az ingatlan nem tartozik a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló 1997. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezéséről szóló törvény) hatá-lya alá és a helyi önkormányzat a fenntartásában lévő, az ingatlanban működő nevelési-oktatási intézményét az egyházi jogi személy fenntartásába adja - az átvevő egyházi jogi személy megkeresésére - köteles közoktatási megállapodást kötni. Az átvételhez és a közoktatási megállapodás megkötéséhez csatolni kell - ha nem az kez-deményezi - a (11) bekezdésben felsorolt megállapodást kötő egyházi jogi személynél a megállapodást aláíró, egyéb esetben az egyházi jogi személy önálló szervezete (szerzetesi szervezet stb.) bírósági nyilvántartásba véte-lekor nyilatkozattételre jogosult szervének (a továbbiakban együtt: nyilatkozattételre jogosult egyházi szerv) egyetértő nyilatkozatát. A közoktatási megállapodás alapján az egyházi jogi személy jogosulttá válik a kiegészítő támogatásra a közoktatási megállapodás aláírását követő tanítási évtől kezdődően. A kiegészítő támogatást a központi költségvetés terhére kell kifizetni és az e törvény 118. § (9) bekezdése szerint az átadó helyi önkor-mányzattal elszámolni.
(14) Ha az oktatási miniszter köt közoktatási megállapodást, annak egy példányát megküldi a nevelési-oktatási intézmény székhelye szerint illetékes fővárosi, megyei önkormányzat részére.


Szabályzat:
A fenntartói irányítás
102. § (1) Ha a fenntartó három vagy annál több nevelési-oktatási intézményt tart fenn, köteles közoktatási ügyekkel foglalkozó bizottságot létesíteni és működtetni. Ha a fenntartó legalább hat évfolyammal működő álta-lános iskolát vagy középiskolát, illetve szakiskolát tart fenn, a fenntartói irányítással összefüggő döntés-előkészítő munkában - az e törvény 17. §-a alapján pedagógus-munkakör betöltésére jogosító - felsőfokú iskolai végzettséggel rendelkező személynek kell közreműködnie.
(2) A fenntartó
a) dönt a közoktatási intézmény létesítéséről, gazdálkodási jogköréről, átszervezéséről, megszüntetéséről, te-vékenységi körének módosításáról, nevének megállapításáról, az óvodába történő jelentkezés módjáról, a na-gyobb létszámú gyermekek egy időszakon belüli óvodai felvételének időpontjáról, az óvoda heti és éves nyitva-tartási idejének meghatározásáról;
b) meghatározza a közoktatási intézmény költségvetését, továbbá a kérhető költségtérítés és tandíj megállapí-tásának szabályait, a szociális alapon adható kedvezmények feltételeit;

Nem magyar állampolgárok magyarországi tanulmányai 
és a külföldön megkezdett tanulmányok magyarországi folytatása
110. § (1) A nem magyar állampolgár akkor tanköteles Magyarországon, ha a magyar jogszabályok szerint menedékjogot kérő, menekült, menedékes, bevándorolt, letelepedett, humanitárius tartózkodási engedéllyel ren-delkező kísérő nélküli kiskorú, illetve szülőjével együtt tartózkodási engedéllyel vagy humanitárius tartózkodási engedéllyel rendelkező kiskorú. A feltételek meglétét a tanuló nevelési-oktatási intézménybe történő felvételénél igazolni kell.
(5) A Magyarországon működő diplomáciai vagy konzuli képviselet tagjának gyermeke - ha nem tartozik az (1)-(2) bekezdés hatálya alá - viszonosság alapján mentesül az e törvényben meghatározott térítési díj és tandíj megfizetése alól. A viszonosság kérdéseiben a Külügyminisztérium foglal állást.


Szabályzat:
VIII. FEJEZET
A KÖZOKTATÁS FINANSZÍROZÁSÁNAK ELVEI
Az ingyenesen igénybe vehető szolgáltatások
114. § (1) A helyi önkormányzatok és az állami szervek által fenntartott nevelési-oktatási intézményekben, to-vábbá a helyi önkormányzati feladatellátás keretében ingyenesen igénybe vehető szolgáltatások:
a) az óvodában
- az óvodai foglalkozások [24. § (1) bekezdés] szükség esetén logopédiai, dyslexia-megelőző foglalkozás, a sajátos nevelési igényű gyermeknek napi két óra felzárkóztató foglalkozás,
- a gyermekek rendszeres egészségügyi felügyelete,
- az óvoda létesítményeinek, eszközeinek használata az ingyenes szolgáltatások igénybevételéhez;
b) az általános iskolában, illetve az általános műveltséget megalapozó évfolyamokon minden esetben, továbbá - a 115-116. §-ban meghatározott kivétellel - a szakiskolában és a középiskolában
- a tanórai foglalkozások [52. § (3)-(11) bekezdés];
- a nappali oktatás munkarendje szerinti oktatásban az első és a második szakképesítésre való felkészülés, va-lamint ennek keretében és - a 27. § (8) és (10) bekezdésében meghatározott esetben - a felzárkóztató oktatásban, illetve a munkába álláshoz, életkezdéshez szükséges ismeretek átadásakor a gyakorlati képzéshez biztosított munkaruha, egyéni védőfelszerelés (védőruha) és tisztálkodási eszköz;
- az első-tizedik évfolyamon az évfolyamismétlés, a tizenegy-tizenharmadik évfolyamon és a szakképzési év-folyamon első alkalommal évfolyamismétlés, továbbá második és további alkalommal az évfolyamismétlés ab-ban az esetben, ha arra nem azért van szükség, mert a tanuló a tanulmányi követelményeket nem teljesítette;
- az 52. § (7) bekezdésében meghatározott időkeret terhére szervezett tanórán kívüli foglalkozás, beleértve a tanulmányi és szakmai versenyeket, diáknapokat, az énekkart, kórust, a pedagógiai programban szereplő más művészeti tevékenységet, az iskolai sportkört, a mindennapos testedzést, a házibajnokságot, az iskolák közötti versenyt, bajnokságokat is;
- a tanítás kezdete előtti, az étkezés ideje alatti felügyelet, továbbá a tizedik évfolyam végéig a napközis és ta-nulószobai foglalkozás;
- a felvételi vizsga, az osztályozó vizsga, a köztes vizsga, a különbözeti vizsga, a javítóvizsga, a szakmai al-kalmassági vizsga, pályaalkalmassági vizsgálat;
- a tanulói jogviszony fennállása alatt az alapműveltségi vizsga, az érettségi vizsga, az első és második szak-mai vizsga; valamint a tanulói jogviszony fennállása alatt megkezdett vizsga esetén a pótlóvizsga és első alka-lommal a javítóvizsga; 
- az iskolai létesítményeknek (könyvtár, laboratórium, számítástechnikai központ, sport- és szabadidő létesít-mények), eszközeinek használata az ingyenes szolgáltatások igénybevételéhez;
c) kollégiumban a b) pontban meghatározott oktatásban való részvétel esetén
- a kollégiumi foglalkozások [53. § (7) bekezdés];
- a lakhatási feltételek - jogszabályban meghatározott szakmai normatíváinak megfelelő - biztosítása;
- a folyamatos pedagógiai és a rendszeres egészségügyi felügyelet;
- a kollégium létesítményeinek, eszközeinek (könyvtár, laboratórium, számítástechnikai központ, sport- és szabadidős létesítmények stb.) használata az ingyenes szolgáltatások, a lakhatás igénybevételekor;
- sajátos nevelési igényű tanuló esetén az állapotának megfelelő teljes ellátás.
(2) A sajátos nevelési igényű tanuló esetén az oktatásban való részvétel és a kollégiumi ellátás minden esetben ingyenes.
(3) Ingyenes a fejlesztő felkészítés [30. § (6) bekezdés], a pedagógiai szakszolgálatok (34. §) igénybevétele.
(4) Az ingyenes szolgáltatások körében a nevelési program, a pedagógiai program végrehajtásához kapcsoló-dó, a mindenki számára előírt tananyag megismerését, feldolgozását, a mindennapi testedzést szolgáló, intézmé-nyen kívüli kulturális, művészeti, sport- vagy más foglalkozást, kirándulást, erdei iskolát a nevelési-oktatási in-tézmény költségvetésének terhére lehet megszervezni. Az iskolaszék - annak hiányában az iskolai szülői szerve-zet (közösség) és az iskolai diákönkormányzat - meghatározhatja azt a legmagasabb összeget, amelyet a nevelé-si-oktatási intézmény által szervezett, nem ingyenes szolgáltatások körébe tartozó program megvalósításánál nem lehet túllépni.


Szabályzat:
A térítésidíj-fizetési kötelezettség
115. § (1) A helyi önkormányzatok és az állami szervek által fenntartott nevelési-oktatási intézményekben, to-vábbá a helyi önkormányzati feladatellátás keretében térítési díj ellenében igénybe vehető szolgáltatások:
a)
b) a 114. §-ban fel nem sorolt, tanórán kívüli foglalkozások, az iskolai oktatás tizenegyedik évfolyamától és az iskolai szakképzési évfolyamon a napközis foglalkozás és a tanulószoba;
c) az alapfokú művészetoktatási intézményben
- heti hat tanórai foglalkozás a főtárgy gyakorlatának és elméletének elsajátításához, évenkénti egy meghallga-tás (vizsga) és egy művészi előadás, egy alkalommal - tanulmányi eredmények nem teljesítése miatt - az évfo-lyam megismétlése,
- az iskola létesítményeinek, felszereléseinek igénybevétele, használata e szolgáltatások körében;
d) a - nappali oktatás munkarendje szerint szervezett oktatás kivételével - felnőttoktatásban a tizenegyedik év-folyamtól a gimnáziumban és a szakközépiskolában, valamint a szakközépiskolában vagy szakiskolában első szakképesítés megszerzésekor a szakképzési évfolyamon a 114. § (1) bekezdésének b)-c) pontjában felsoroltak.
e) gimnáziumban, szakközépiskolában a tizenegyedik évfolyamtól kezdődően, továbbá szakközépiskolában, szakiskolában a szakképzési évfolyamon tanulmányi követelmények nem teljesítése miatt az évfolyam második alkalommal történő megismétlésekor a 114. § (1) bekezdés b)-c) pontjában meghatározottak;
f)
(2) Az (1) bekezdés e) pontjában foglaltakat a felnőttoktatásban részt vevők tekintetében is alkalmazni kell.
(3) A gyermek, tanuló a nevelési-oktatási intézményben igénybe vett étkezésért jogszabályban meghatározot-tak szerint térítési díjat fizet.


Szabályzat:
A tandíjfizetési kötelezettség
116. § (1) A helyi önkormányzatok és az állami szervek által fenntartott nevelési-oktatási intézményekben, to-vábbá a helyi önkormányzati feladatellátás keretében tandíjért igénybe vehető szolgáltatások:
a) alapfokú művészetoktatásban a 115. §-ban meghatározottakat meghaladó tanórai foglalkozás, a huszonket-tedik életév elérésétől pedig minden tanórai foglalkozás;
b) a 114-115. §-ban meghatározott kivétellel szakképesítés megszerzésekor a 114. § (1) bekezdésének b)-c) pontjában felsoroltak;
c) az óvodában, az iskolában, a kollégiumban a nevelési, illetőleg a pedagógiai programhoz, a helyi tantervhez (alaptevékenységhez) nem kapcsolódó nevelés és oktatás, valamint az ezzel összefüggő más szolgáltatás;
d) gimnáziumban, szakközépiskolában a tizenegyedik évfolyamtól kezdődően, továbbá a szakközépiskolában vagy a szakiskolában a szakképzési évfolyamon tanulmányi követelmények nem teljesítése miatt az évfolyam harmadik és további alkalommal történő megismétlésekor a 114. § (1) bekezdés b)-c) pontjában meghatározot-tak;
e) a tanulói jogviszony megszűnése után megkezdett alapműveltségi vizsga, érettségi vizsga és szakmai vizsga - beleértve a javító- és pótlóvizsgát is -, továbbá a tanulói jogviszony fennállása alatt megkezdett, de be nem fe-jezett vizsga esetén a második vagy további javítóvizsga.
(2) Az (1) bekezdés d)-e) pontjában foglaltakat a felnőttoktatásban részt vevők tekintetében is alkalmazni kell.


Szabályzat:
A térítési díj és a tandíj mértéke

117. § (1) A térítési díj tanévenként, a szakmai feladatra - a tanévkezdéskor számított - folyó kiadások egy ta-nulóra jutó hányadának
a) tizenöt-huszonöt százaléka a 115. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott esetben;
b) öt-tíz százaléka a 115. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott esetben, tizennyolc éven aluli tanu-lóknál;
c) tizenöt-harminc százaléka a 115. § (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott esetben, tizennyolc éven felüli, de huszonkettő éven aluli tanulóknál;
d) húsz-negyven százaléka a 115. § (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott esetben;
e) huszonöt-ötven százaléka a 115. § (1) bekezdésének e) pontjában meghatározott esetben.
(2) A térítési díjat - a fenntartó által meghatározottak szerint - a tanulmányi eredménytől függően csökkenteni kell.
(3) A tandíj tanévenként nem haladhatja meg a szakmai feladatra - a tanévkezdéskor számított - folyó kiadá-sok egy tanulóra jutó hányadát. A tandíjat - a vállalkozás alapján folyó nevelés, oktatás kivételével - a tanulmá-nyi eredménytől függően csökkenteni kell.
(4) A fenntartó határozza meg azokat a szabályokat - a vállalkozás alapján folyó nevelés, oktatás, illetve az ezzel összefüggő más szolgáltatás kivételével -, amelyek alapján az óvoda vezetője, az iskola igazgatója, a kollé-gium vezetője dönt a 114. §-ban meghatározottakon kívüli további ingyenes ellátásról, a térítési díj és a tandíj összegéről, a tanulmányi eredmények alapján járó és a szociális helyzet alapján adható kedvezményekről és a be-fizetés módjáról.
(5) Az alapító okirat szerint vállalkozás alapján folyó nevelés és oktatás, illetve az ezzel összefüggő szolgálta-tás igénybevételével kapcsolatos tandíjról, a kedvezményekről, és a befizetés módjáról az óvoda vezetője, az is-kola igazgatója, illetve a kollégium vezetője dönt.


Szabályzat:
A finanszírozás egyéb kérdései
118. § (1) A közoktatás rendszerének működéséhez szükséges fedezetet az állami költségvetés és a fenntartó hozzájárulása biztosítja, melyet a tanuló által igénybe vett szolgáltatás díja és a közoktatási intézmény más saját bevétele egészíthet ki.
(2) A közoktatás feladatainak ellátását szolgáló költségvetési hozzájárulás összegét az éves költségvetési tör-vényben kell meghatározni.
(3) A központi költségvetés az állami szervek és a helyi önkormányzatok, valamint a nem állami, nem helyi önkormányzati intézményfenntartók részére az általuk fenntartott nevelési-oktatási intézmények működéséhez - a gyermek-, tanulói létszámot, valamint az ellátott feladatokat figyelembe véve - normatív költségvetési hozzájá-rulást biztosít.
(4) A helyi önkormányzatok részére biztosított mindenkori éves normatív költségvetési hozzájárulások össze-ge nem lehet kevesebb, mint a tárgyévet megelőző második évben a helyi önkormányzatok által a közoktatásra fordított teljes kiadások - csökkentve a felhalmozási és tőkejellegű kiadások és az intézmények működési célú bevételei, valamint a központosított előirányzatok összegével - kilencven százaléka. A normatív hozzájárulások összegének el kell érniük az előző évi normatív hozzájárulások összegét. A nem állami, nem helyi önkormányza-ti intézményfenntartó részére megállapított normatív költségvetési hozzájárulás összege nem lehet kevesebb, mint a helyi önkormányzat részére ugyanazon jogcímen megállapított normatív hozzájárulás. Az éves költségve-tésről szóló törvény a társasági adóról szóló törvény hatálya alá tartozó szervezetek és az egyéni vállalkozók te-kintetében eltérő szabályokat állapíthat meg.

(5) Az éves költségvetési törvényben kell meghatározni annak a támogatásnak az összegét, amelyet az iskola-fenntartó kap a piaci áron forgalomba kerülő tanulói tankönyvek megvásárlásának támogatásához. A támogatás módjáról a nevelőtestület a tankönyvpiac rendjéről szóló törvény 6-7. §-ában meghatározottak szerint dönt. Az iskolának a tankönyvpiac rendjéről szóló törvény 8. §-ának (4) bekezdésében meghatározottak szerint gondos-kodnia kell az ingyenes tankönyvellátásról. Az éves költségvetési törvényben kell meghatározni annak a támoga-tásnak az összegét, amelyet az iskolafenntartó kap a gyermekek kedvezményes étkeztetésének megszervezésé-hez, figyelembe véve a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény 148. §-ának (5)-(6) be-kezdésében meghatározott normatív kedvezményeket.
(6) Az e törvény
- 24. §-ának (4) bekezdésében az óvodai foglalkozások, továbbá az 53. §-ának (4) bekezdésében a napközis vagy tanulószobai foglalkozás megszervezéséhez meghatározott időkeretet a szociális igazgatási feladatok ellá-tására rendelkezésre álló forrásokból meg kell növelni - és a szociális kiadások között elszámolni - abban az esetben, ha a gyermek napközbeni ellátása ezt szükségessé teszi, továbbá az
- 52. §-ának (7)-(8) bekezdésében, valamint (10)-(12) bekezdésében az iskolai nem kötelező (választható) tan-órai foglalkozások, tanórán kívüli foglalkozások, egyéni foglalkozások, gyógytestnevelés megszervezéséhez, osztálybontásokhoz meghatározott időkeret,
- 53. §-ának (7) bekezdésében a kollégiumi foglalkozások megszervezésére meghatározott időkeret,
- az 1. számú melléklet alapján kötelezően foglalkoztatott vezetői és alkalmazotti létszám és a kötelező óra-szám terhére szabadon felhasználható időkeret
a fenntartó egyetértésével megnövelhető, illetve a vezetők és a beosztott pedagógusok kötelező óraszáma csök-kenthető, valamint a 3. számú mellékletben meghatározott óvodai csoport, iskolai osztály létszáma a maximális létszámhoz képest csökkenthető (többletszolgáltatások), ha az ehhez szükséges fedezetet a fenntartó többletköltségvetési támogatás nélkül, vagy a nevelési-oktatási intézmény saját forrásaiból biztosítja.
(7) Az egyházi jogi személyek által fenntartott közoktatási intézmény után járó költségvetési hozzájárulás meghatározásánál e törvény rendelkezései mellett figyelembe kell venni a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról szóló 1990. évi IV. törvény rendelkezéseit is.
(8) E törvény 114-116. §-ában foglaltakat alkalmazni kell, ha a fenntartó a 81. § (11) bekezdése alapján nyi-latkozatát megküldte a települési önkormányzat részre.
(9) Az egyházi közcélú tevékenység anyagi feltételeiről szóló törvény 6. §-ának (1)-(2) bekezdésében megha-tározott kiegészítő támogatás összegét az átadó helyi önkormányzat - az átengedett és saját bevételeiből - köteles átutalni a hozzájárulást folyósító szerv részére, illetve az átengedett bevételeit mindaddig, ameddig a közoktatási megállapodás érvényes, a kiegészítő támogatás összegével csökkenteni kell, ha a helyi önkormányzat az egyházi jogi személlyel az e törvény 81. §-ának (13) bekezdésében meghatározottak alapján közoktatási megállapodást kötött és az egyházi jogi személy az e bekezdésben meghatározottak szerint nem válik jogosulttá arra, hogy az e törvény 81. §-ának (11) bekezdése szerint egyoldalú nyilatkozatot tegyen. A közoktatási megállapodás megköté-sét követő második év után a nyilatkozattételre jogosult egyházi szerv kezdeményezheti az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontnál, hogy az e törvény 81. §-ának (11) bekezdésében meghatározottak szerint egyol-dalú nyilatkozatot tehessen. Az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpont a hozzájárulást megadja, ha a nevelési-oktatási intézményben - az intézmény legalább hetven százalékos kihasználtsága mellett - az osztály, csoport létszám eléri az e törvény 3. számú mellékletében előírt átlaglétszám kilencven százalékát. Az egyoldalú nyilatkozat benyújtását követő nevelési, oktatási évtől kezdődően a fenntartó az egyoldalú nyilatkozat alapján jogosulttá válik a kiegészítő hozzájárulásra, a közoktatási megállapodás pedig bármelyik fél - az egyoldalú nyi-latkozat megtételét követő hatvan napon belül - azonnali hatállyal felmondhatja. Ha az egyházi jogi személy nem kapta meg az egyoldalú nyilatkozattételhez szükséges hozzájárulást, egy év eltelte után ismét kezdeményezheti a hozzájárulás megadását. Az Országos Közoktatási Értékelési és Vizsgaközpontnak a nyilatkozattételhez szüksé-ges hozzájárulás megadásával kapcsolatos eljárására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló tör-vényt kell alkalmazni. E rendelkezéseket kell alkalmazni abban az esetben is, ha az egyházi jogi személy nem tartozik az e törvény 81. §-a (11)-(12) bekezdésének hatálya alá, és az egyházi jogi személy által létesített neve-lési-oktatási intézmény által ellátott feladatokra köt közoktatási megállapodást - közös megegyezéssel - a helyi önkormányzat és az egyházi jogi személy.


Szabályzat:
(10) A közoktatási intézmény vezetője keresetkiegészítéssel ismerheti el meghatározott munkateljesítmény el-érését, illetve - a helyettesítést kivéve - az átmeneti többletfeladatok ellátását, így különösen a pedagógiai fejlesz-tő tevékenységet, a nevelés céljait szolgáló tanórán kívüli foglalkozás terén nyújtott minőségi munkavégzést (a továbbiakban: kiemelt munkavégzésért járó keresetkiegészítés). A kiemelt munkavégzésért járó keresetkiegészítés megállapítható - a közoktatási intézmény bármely alkalmazottja részére - egy alkalomra, ille-tőleg meghatározott időre. A meghatározott időre szóló keresetkiegészítést havi rendszerességgel kell kifizetni. A havi rendszerességgel fizetett keresetkiegészítés egy nevelési évnél, tanítási évnél hosszabb időre nem szólhat, de több alkalommal is megállapítható. A kiemelt munkavégzésért járó keresetkiegészítés feltételeit - ha jogsza-bály másként nem rendelkezik - a kollektív szerződésben, ennek hiányában a szervezeti és működési szabályzat-ban kell meghatározni.
(11) Az intézményfenntartó valamennyi közoktatási intézményét figyelembe véve megtervezi a kiemelt mun-kavégzésért járó keresetkiegészítés fedezetét. Az összeg meghatározásának számítási alapja az éves költségve-tésről szóló törvényben egy főre meghatározott összeg és a nevelési-oktatási intézményekben, valamint a peda-gógiai szakszolgáltatást ellátó intézményekben pedagógus munkakörben, a pedagógiai szakmai szolgáltató in-tézményekben pedagógiai szakértő, pedagógiai előadó munkakörben foglalkoztatottak létszámának szorzata.
(12) A fenntartó a (11) bekezdés szerint meghatározott összeget az érintettek létszámának megfelelően osztja szét az intézmények között.
119. § (1) A megyében a megyei és a megyei jogú városi, a fővárosban a fővárosi önkormányzat közalapít-ványt hoz létre a közoktatás - fejlesztési tervben jóváhagyott - körzeti, térségi és országos feladatainak támogatá-sához. A közalapítvány bevételei a központi költségvetés éves költségvetési törvényben megállapított mértékű hozzájárulása, törvényben vagy kormányrendeletben előírt egyéb befizetések, illetve természetes személyek, jogi személyek vagy ezek jogi személyiség nélküli társaságainak önkéntes befizetései, valamint az alapító okiratában meghatározott egyéb bevételek. Az összeg felosztásába be kell vonni a fővárosi, megyei gazdasági kamarákat, a nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartókat is. A közalapítvány részben vagy egészben kizárhatja a támogatottak köréből azt a közoktatási intézményt, amelynek fenntartója a fejlesztési tervben foglaltakat nem fogadja el. A közalapítvány működéséhez szükséges költségeket a közalapítvány bevételéből kell fedezni.
(2) A sajátos nevelési igényű gyermekek nevelésével és oktatásával, a pedagógiai szakszolgálatok biztosításá-val, a korai fejlesztéssel és gondozással, illetve a fejlesztő felkészítéssel kapcsolatos közoktatási feladatok segíté-se, a feladatellátásban közreműködő intézményrendszer működtetése és fejlesztése, az érintett gyermekek, tanu-lók részére a különleges gondozás igénybevételéhez szükséges eszközök, járművek beszerzésének támogatása, a szülői gondozói tanfolyam megszervezésének segítése céljából a Kormány közalapítványt hoz létre. A közala-pítvány bevételei: a központi költségvetés éves költségvetési törvényben, illetve az Egészségbiztosítási Alap a költségvetését meghatározó törvényben megállapított mértékű hozzájárulása, törvényben vagy kormányrendelet-ben előírt befizetések, illetve természetes személyek, jogi személyek vagy ezek jogi személyiség nélküli társasá-gainak önkéntes befizetései, valamint az alapító okiratában meghatározott egyéb bevételek. A közalapítvány működéséhez szükséges költségeket a közalapítvány bevételéből kell fedezni.
(3) Az Oktatási Minisztérium, a szakképesítésért felelős minisztérium költségvetésében kell tervezni azt a többlettámogatást, amely a tankönyv, az ajánlott tantervek, a vizsgakövetelmények és más mérési programok ké-szítéséhez szükséges. Az Oktatási Minisztérium költségvetésében kell tervezni a közoktatás fejlesztésének segí-tésére, a fenntartók támogatására szolgáló összeget. A minisztériumok költségvetésében kell tervezni az általuk működtetett nevelési-oktatási intézmények költségvetési támogatását. Az Oktatási Minisztérium költségvetés-ében kell tervezni az általa kötött állami megbízások alapján kifizetésre kerülő támogatás összegét. Az Igazság-ügyi Minisztérium költségvetésében kell tervezni a büntetés-végrehajtási intézetekben működő nevelési-oktatási intézményekben tanulók után számított költségvetési támogatást.


Szabályzat:
A magántanulóra, a képzési kötelezettséget teljesítőre és a pedagógiai szakszol-gáltatást igénybe vevőre vonatkozó külön rendelkezések
120. § (1) Ha a sajátos nevelési igényű tanuló, illetve a beilleszkedési, tanulási nehézséggel, magatartási rend-ellenességgel küzdő tanuló szakértői vélemény alapján
- tanulmányait magántanulóként folytatja, illetve
- a szülő otthoni ellátás keretében tesz eleget a képzési kötelezettségnek,
az önkormányzati feladatellátás keretében, a szakértői véleményben megjelölt szakember biztosításáról - külön jogszabályban meghatározottak szerint - az iskolának, a fejlesztő felkészítést nyújtó, illetve a szakértői véle-ményt készítő intézménynek kell gondoskodnia.
(2) Meg kell téríteni
a) a pedagógiai szakszolgálatot nyújtó intézmény, a korai fejlesztést és gondozást nyújtó, a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelését és oktatását végző, valamint a fejlesztő felkészítést biztosító intézmény eléréséhez szükséges helyközi utazás költségeit, a gyermeknek, tanulónak és kísérőjének, továbbá
b) az a) pontban felsorolt gyermek, tanuló szülője részére szervezett gondozói tanfolyam költségét;
c)
(3) A szülőt a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott térítés az egészségügyi szolgáltatások igénybevételé-vel felmerülő utazási költségek megtérítésére vonatkozó rendelkezések szerint, a szolgáltatást nyújtó intézmény igazolása alapján illeti meg, melyet a társadalombiztosítási igazgatóság, illetőleg a társadalombiztosítási kifize-tőhely fizet ki.
(4) A gondozói tanfolyam költségeit a vizsgálatot végző, illetőleg a tanfolyamot szervező közoktatási intéz-mény fizeti ki. A kifizetéshez szükséges fedezetet az országos közalapítványból kell biztosítani.
(5) A szülőt a pedagógiai szakszolgáltatáson, gondozói tanfolyamon való megjelenés, illetve részvétel napján átlagkeresete illeti meg.


Szabályzat:
IX. FEJEZET
ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK
Értelmező rendelkezések
121. § (1) E törvény alkalmazásában
1. alapszolgáltatás: az óvodai foglalkozás, az iskola, a kollégium által - e törvény alapján - ingyenesen bizto-sított tanórai és tanórán kívüli foglalkozás, a logopédiai és a dyslexia-megelőző foglalkozás, a mindennapos test-edzés, a rendszeres egészségügyi felügyelet, a tanítás kezdete előtti és az étkezés alatti felügyelet, továbbá az is-kolában, kollégiumban térítési díj fizetési kötelezettség mellett biztosított tanórai és kollégiumi foglalkozás;

32. szakmai feladat: az a pedagógiai tevékenység, amellyel összefüggésben a tanulót a térítési díj-, illetve a tandíjfizetési kötelezettség terheli, így különösen
a) az az iskolai évfolyam, amelyben a tanuló tanulmányait folytatja, illetőleg az a tanítási év, amelyben a tanu-ló kollégiumi elhelyezést, externátusi ellátást kapott,
b) az alapműveltségi vizsga, az érettségi vizsga, a szakmai vizsga;
33. szakmai feladatra jutó folyó kiadások: az adott feladatra elszámolható működési célú kiadások feladattal arányos része;


Szabályzat:
Vegyes rendelkezések
122. § (1) A nem állami szerv, illetve nem helyi önkormányzat által fenntartott nevelési-oktatási intézmény munkaviszony keretében foglalkoztatott pedagógusainak kötelező óraszámára, túlmunka díjazására, pótszabad-ságára a közalkalmazottakra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. A pedagógusok munkabére és pótléka nem lehet kevesebb az azonos feladatot ellátó közalkalmazottaknak járó illetmény és pótlék legkisebb mértéké-nél.
(5) A közoktatásról szóló törvény rendelkezései alapján a gyermek, tanuló részére biztosított óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás, kollégiumi ellátás, pedagógiai szakszolgálat, az ezekhez kapcsolódó bármilyen térítési díj, a tandíj elengedése, mérséklése, bármilyen térítési díj, tandíj megfizetéséhez nyújtott támogatás, a természet-ben nyújtott ellátás (tankönyv, segédkönyv, étkezés, utaztatás) a közoktatási intézmény fenntartójától függetle-nül, a személyi jövedelemadó megállapításánál adómentes szolgáltatásnak minősül.


Szabályzat:
Átmeneti rendelkezések
124. § (1) Alapműveltségi vizsgát azoktól a tanulóktól lehet első ízben megkövetelni, akik 1998. szeptember 1-jén kezdték meg tanulmányaikat az általános iskola első évfolyamán.
(21) A nevelési-oktatási intézményt fenntartó helyi önkormányzat, a fenntartásában lévő nevelési-oktatási in-tézmény tekintetében rendeletben
a) megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján az óvoda vezetője, az iskola igazgatója, a kollégium ve-zetője dönt e törvény 114. §-ában meghatározottakon kívüli további ingyenes ellátásról, a térítési díj és a tandíj összegéről, a tanulmányi eredmények alapján járó és a szociális helyzet alapján adható kedvezményekről, a nem magyar állampolgárt terhelő tandíj elengedéséről, mérsékléséről, továbbá szabályozhat a 121. § (1) bekezdésé-nek 14. alpontjában felsorolt paragrafusok által meghatározott körben;
b) a szaktanácsadói névjegyzékbe való felvételhez további követelményeket határozhat meg, valamint megha-tározhatja a szaktanácsadói névjegyzékbe való felvétel eljárási szabályait, az általa fenntartott nevelési-oktatási intézményekben foglalkoztatott szaktanácsadók munkaidő kedvezményeit.


Szabályzat:
A normatív hozzájárulás meghatározásakor figyelembe vehető gyermek-, tanulói létszám megállapítása
1. A normatív hozzájárulás meghatározásakor
a) az óvodába felvett gyermeket egy gyermekként kell figyelembe venni;
b) a nappali rendszerű iskolai oktatásban azt a tanulót lehet egy tanulóként figyelembe venni, aki az iskolával tanulói jogviszonyban áll; azoknak a tanulóknak a létszámát, akik saját döntésük alapján magántanulók, akik vendégtanulók, illetőleg akik térítési díjat fizetnek, a normatív állami hozzájárulás meghatározásakor nem lehet figyelembe venni;
g) azt a tanulót, aki tandíjat fizet, a létszám-meghatározásnál figyelmen kívül kell hagyni;
h) az a)-f) pont szerint kell a gyermek, tanuló létszámát figyelembe venni akkor is, ha az e törvény 81. §-a (1) bekezdésének d) pontja alapján fizetési kötelezettséget írnak elő, illetve a 116. § (1) bekezdésének a) pontja alapján a heti hat órát meghaladó foglalkozásért a tanuló tandíjat fizet.


Téma:
AKG Szakképzési hozzájárulás felhasználásáról szóló szabályzat

Szabályzat:
Értelmező rendelkezések 

A szabályzat alkalmazása során: 

Szakképzési hozzájárulás (fejlesztési támogatás): Az AKG számára a szakképzés tárgyi feltét-eleinek bővítéséhez, színvonalának javításához nyújtott támogatás a szakképzési hozzájárulás-ra kötelezett támogatóval kötött együttműködési megállapodás alapján. 

Együttműködési vagy Támogatási Megállapodás: Az AKG és a szakképzési hozzájárulásra kötelezett Támogató között a jogszabályi előírásoknak megfelelően létrejött megállapodás a Támogató szakképzési hozzájárulási kötelezettsége terhére nyújtott fejlesztési támogatásról és annak felhasználásáról. 

A támogatás felhasználásának szabályai 

1.	A Támogató által az AKG-nak nyújtott fejlesztési támogatás felhasználására a jogsza-bályokban foglaltakon túlmenően a Támogató és az AKG között létrejött együttműködési megállapodásban foglaltak az irányadók. 
2.	Az együttműködési megállapodásban szerepeltetett támogatási célt és felhasználási határ-időt az AKG köteles betartani. Rendkívüli esetben a Támogató előzetes hozzájárulásával a felhasználási határidő az együttműködési megállapodás értelemszerű módosításával együtt meghosszabbítható. 
3.	Amennyiben az együttműködési megállapodás a felhasználás időtartamát, végső határide-jét konkrétan nem szabályozza, a fejlesztési támogatás vagy annak még fel nem használt része „fejlesztési alap”-ként kezelve az AKG későbbi, nagyobb volumenű fejlesztési ki-adásainak finanszírozására használható fel a mindenkori éves vagy hosszabb távú fejlesz-tési igények ismeretében és azok realizálásakor. 

A támogatás elszámolásának szabályai 

1.	Az együttműködési megállapodásnak megfelelően a Támogatót a fejlesztési támogatás felhasználásáról tájékoztatni kell. 
2.	AKG köteles a még fel nem használt fejlesztési támogatásokat elkülönítetten (értékpapír-számlán vagy banki albetétben) kezelni és nyilvántartani. 
3.	Minden év december 31-i dátummal a mérlegzárásig (legkésőbb adott évet követő május 31-ig) a fel nem használt támogatás összegét az AKG köteles a szakképzési hozzájárulás-ból származó bevételek közül a passzív időbeli elhatárolások közé átvezetni és a felhasz-nálásig ott nyilvántartani. 

Adatszolgáltatási, elszámolási kötelezettség 

AKG köteles a vonatkozó jogszabályokban előírt adatszolgáltatási és elszámolási kötelezett-ségeinek eleget tenni.


Szabályzat:
Szakmai műhely vezetők 10-20 000 Ft /hó ( függően a műhely feladataitól)
Kisiskola vezetők 50 000Ft/hó
Szakképzés vezető 110 000 Ft/hó
Ügyvezető 390 000 Ft/hó
Képzési vezető 390 000 Ft/hó
Gazdasági vezető 500 000 Ft/hó
Pedagógiai vezető 580 000 Ft/hó


Szabályzat:
A befektetési szabályzat célja, tartalma. 

A Befektetési Szabályzat célja, hogy a Szervezeti és Működési Szabályzatban rögzített szervezeti és működési rendhez igazodva a pénzügyi, költségvetési és a vagyonnal való gazdálkodás rend-jén és általános keretein belü külön is meghatározza az alapítvány szabad pénzeszközeivel való gazdálkodás rendjét és szabályait, és ezen belül is különösen a konkrét befektetési tevékenységek célját és szabályait.


Szabályzat:
Az AKGA állományában lévő műszaki-technikai területen dolgozóknál az alábbi munkakö-rökben engedélyezem munka- és védőruha vásárlását. 

Munkakör			munka- és	    mennyiség	  kihordási idő       keretösszeg
				védőruha

kézbesítő			utcai cipő	        1 pár	     12 hónap	     14.000,-Ft/pár
				kabát		        1 db	     36 hónap	     16.000,-Ft/db


karbantartók			munkaruha	        2 db	     18 hónap	       8.900,-Ft/db
				munkacipő	        1 pár	     12 hónap	       5.000,-Ft/pár


takarítók			munkaköpeny	        2 db	     18 hónap	       7.000,-Ft/db
				munkacipő	        1 pár	     12 hónap	       9.000,-Ft/pár


energetikus			munkaköpeny	        2 db	     18 hónap	       7.000,-Ft/db


Elszámolásra csak az AKGA nevére kiállított számlát lehet elfogadni az érvényes jogszabályi feltételeknek megfelelő tartalommal.
A kifizetés csak az engedélyezett keretösszeg erejéig terjedhet.
A szabályzat 2007. január 2-án lép érvénybe.


Szabályzat:
A   JUTTATÁSI   RENDSZER   MŰKÖDTETÉSÉNEK   SZABÁLYAI   2015-BEN

A cafeteria-szabályzat célja 

A cafeteria-szabályzat (továbbiakban: szabályzat) célja az, hogy meghatározza az AKG-nál alkalmazott bér- és ösztönzési rendszer keretében a foglalkoztatott tevékenységének ellenértékeként az alapbér és a tevékenység ellátásával összefüggésben meghatározott egyéb szokásos bérelemek (túlóra díjazása, különböző pótlékok, helyettesítés díjazása, többletfeladatok díjazása, stb.) mellett, azok között, illetve azokon túlmenően a személyi jövedelemadó törvény alapján adható, 2015-ben adómentes vagy a juttatónál (munkáltató, kifizető) kedvezményesen adózó személyi juttatások körét és ezek juttatásának szabályait, és ezek ösztönzési rendszerbeli érvényesítésével biztosítson egységesen alkalmazott, azonos elvek alapján eltérő juttatásokat a dolgozók részére egyéni választásuknak, szükségleteiknek megfelelően az AKG hosszú és rövid távú céljaival összhangban. 

A szabályzat hatálya, értelmezések 

A szabályzat hatálya kiterjed az AKG-val munkaviszonyban álló és ténylegesen munkavégzést folytató munkavállalók közül az alábbi területeken, munkakörökben dolgozókra: 

a./  a patrónusok, 
b./  az egy-két éves távlatban a patrónusi munkát vállaló, arról már nyilatkozott, illetve az ilyen munkakör betöltésénél potenciálisan számításba vett vagy vehető pedagógusok; 
c./  a kisiskola vezetők és az évfolyam osztályfőnökök, a tagozatvezető(k), a munkaközösségvezető(k) és az AKG vezetője, valamint vezetői munkakört ellátó helyettesei; 
d./  a testnevelési, a rajz és képzőművészeti, valamint az ének és hasonló (tehát az iskolai tanulólétszám egészére kiterjedően) oktatási feladatokat ellátó pedagógusok; 
e./  a pedagógusok oktatási-nevelési tevékenységét közvetlenül segítő, kiszolgáló, egyéb oktatási-szolgálta-tási területeken dolgozók (pszichológus, könyvtár, stúdió, informatikus-számítástechnikus, oktatás-technikus, pedagógiai asszisztens, stb.); 
f./  az adminisztratív és a műszaki-gazdasági-technikai kiszolgáló területen dolgozók (titkárság, gazdasági iroda, gondnokság); 
g./  az a-f./ pontokban meghatározott körben foglalkoztatott munkavállalók szintén AKG-nál munkavi-szonyban és/vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban foglalkoztatott közeli hozzátartozói (házastárs, gyermek, szülő, stb.), akik a szabályzat alkalmazása során – ha az rájuk nézve kedvezőbb – az a-f./ pontbeli hozzátartozójukkal azonos feltételek mellett részesülhetnek a szabályzat alapján igénybe vehető juttatásokból; 
h./  az AKG-tól vagy annak jogelődjétől nyugdíjazott korábbi munkavállalók, továbbá az a-g./ pontban meghatározott személyek közeli hozzátartozói, valamint az AKG (volt) munkavállalójaként elhunyt munkavállaló közeli hozzátartozói. 

A jelen szabályzat alkalmazásában 

Tényleges munkavégzés (ténylegesen munkában töltött nap): a ténylegesen ledolgozott munkanap mel-lett a ténylegesen ledolgozott időszak alapján megállapított és kiadott fizetett szabadság napjai (ide nem értve a jogi állományból történő visszatérést követően a jogi állományban töltött idő egy része alapján járó és kiadott fizetett szabadságot), a betegszabadság napjai, a szülési szabadság (terhes gyás) szülés időpontját megelőzően kivett napjai, valamint minden olyan egyéb távollét ideje, amelyre a munkavállalót a fizetése megilleti, a felmentési időnek a munkavégzési kötelezettség alóli felmentési időtartama kivételével. 

Tartósan távol lévő: aki 30 napot meghaladóan fizetés nélküli szabadságon vagy betegállományban (táp-pénzes állományban) van, továbbá az ún. jogi állományban lévők (szülést követő terhes gyás, gyed, gyes), valamint akiknek a munkaviszonya bármely okból szünetel. 

Patrónus, kisiskola vezető, évfolyam osztályfőnök, tagozatvezető, munkaközösségvezető, vezető és he-lyettesei: az AKG Pedagógiai Programjában (Ebihal …) és/vagy az AKG Szervezeti és Működési Szabály-zatában ilyenként meghatározott munkakörök. 

Munkavállaló: az AKG-val munkaviszonyban álló alkalmazott, dolgozó. 

Közeli hozzátartozó: a házastárs, az egyenes ágbeli rokon, a testvér, az örökbe fogadott, a mostoha- és a nevelt gyermek, valamint az örökbe fogadó-, a mostoha- és a nevelő szülő. 

Tárgyév: a cafeteria-juttatás éve a jelen szabályzat alapján (2015). 

A szabályzat hatálya alá nem tartozó munkavállalók és a személyi jövedelemadó törvényben ilyenként nevesí-tett személyek (ezek közeli hozzátartozói, saját nyugdíjasok és ezek közeli hozzátartozói, jogi állományban lé-vők és ezek közeli hozzátartozói, stb.) részére az AKG a cafeteria-rendszeren kívül is biztosíthat ilyen, a személyi jövedelemadó törvény alapján 2015-ben adómentesen vagy a juttatónál (munkáltató, kifizető) kedvezményesen adózó személyi juttatásokat (lásd pl. a munkába járás költségtérítése a helyközi közlekedés esetében, a legalább hat hónapja munkaviszonyban állók részére igénylésük esetén az önkéntes kiegészítő pénztárakba munkáltatói hozzájárulás juttatása a többiekkel azonos feltételek mellett a kötelező legkisebb mérték erejéig, stb.), továbbá a szabályzat hatálya alá tartozók részére is biztosíthat olyan további, a személyi jövedelemadó törvény alapján 2015-ben adómentesen vagy a juttatónál (munkáltató, kifizető) kedvezményesen adózó személyi juttatásokat, amelyek önállóan választható rendszerelemként a jelenlegi cafeteria-szabályzatban nem szerepelnek, ezekre nézve azonban a jelen szabályzat előírásai nem al-kalmazhatók. 

A jelen szabályzat keretében igénybe vehető juttatások az esetlegesen több jogcímen is a szabályzat hatálya alá tartozó jogosult munkavállalót is csak egy jogcím alapján, a mindenkire egységes szabályok szerinti ke-retösszeg erejéig illetik meg. 

A Nevelőtestület (a továbbiakban: NT) az 1995. évi CXVII. Törvény 70. és 71. §-aiban foglaltak betartását szem előtt tartva a juttatottak körének, a juttatás mértékének és a juttatás gyakoriságának pontos meghatározása mellett a Cafeteria-szabályzat módosítása nélkül, az éves AKG keretösszeget és az éves egyéni keretek mértékét meghaladóan is jogosult dönteni nem egyéni választáson alapuló juttatás(ok) kifizetéséről az az(oka)t terhelő közterhek munkáltató általi vállalásával és megfizetésével (tehát a cafeteria-rendszer keretében juttatást egyáltalán nem igénylők, vagy az igénylésükkel korábban már akár a lehetséges teljes éves AKG keretösszeg mértékét is kihasználók részére is).


Szabályzat:
Az egységes éves AKG keret megállapítása, a szabályzat módosítása 

Az egységes, éves AKG keret megállapítására az ügyvezető és a gazdasági vezető előterjesztése alapján a Pe-dagógiai Tanács (a továbbiakban: PT) jogosult. Amennyiben a szabályzat keretében igénybe vehető juttatások köre és azok igénybe vételének adózási és egyéb szabályai lényegesen nem változnak, az egységes, éves AKG keret összege a szabályzat módosítása nélkül is közzétehető. Az egységes, éves AKG keret összegét legkésőbb a tárgyév január 10-ig meg kell határozni. A PT a 2015. naptári év egészére és azt követően mindaddig, amíg annak módosítására nem kerül sor, valamennyi, a szabályzat alapján a juttatások kedvezményezettjeként megjelölt dolgozóra egységesen 2.400.000 Ft-os éves AKG keretösszeget határoz meg a szabályzatban előírtak alkalmazásának alapjául. Indokolt esetben (pl. az AKG helyzetében, gazdálkodásában, jogszabályi környezetben, stb. beállt változások esetén) a PT év közben is jogosult a cafeteria-szabályzat, annak egyes elemei és ezzel összefüggésben az éves AKG keretösszeg módosítására, természetesen figyelemmel azoknak a munkavállalókat/juttatottakat az általuk az igényelt juttatásokra vonatkozóan korábban megtett nyilatkozatok alapján érintő esetleges kedvezőtlen változásokra is.


Szabályzat:
Az éves egyéni keret mértéke, megállapítása, érvényessége 

Az éves AKG keretösszeg – illetve annak évközi módosítása esetén annak az egyes időszakokkal súlyozott átlaga - mindenkor az adott naptári évre (a tárgyévre) (jelenleg a 2015. január 01. - 2015. december 31. közötti időszakra) vonatkozik (amely időszakot követően a szabályzat hatálya automatikusan évente egy évvel meghosszabbodik, amennyiben a tárgyév elején annak módosítására nem kerül sor), ezen időszakra vonatkozóan kell a juttatások közül választani és ezen időszakban kell a keretösszegen belül - illetve annak évközi módosítása esetén annak az egyes időszakokban érvényes keretösszegein belül – a választott juttatásokat igénybe venni és felhasználni a következőkben részletezett szabályok szerint. 

Az éves egyéni keret időarányosan értendő, tehát aki év közben lép be, illetve akinek év közben szűnik meg a munkaviszonya, az a juttatásokat az adott naptári évben fennálló munkaviszonyának, jogviszonyának hosszá-val arányos mértékben veheti igénybe (a munkaviszony létesítése esetén a foglalkoztatás kezdő napjától, a munkaviszony megszűnése esetén – amennyiben az adott hónapban legalább 15 napot ledolgozott - az utolsó munkában töltött napig, tehát az ennél kevesebb ledolgozott napot tartalmazó hónapra és a munkavégzés alóli felmentés idejére már nem). Munkaviszony megszűnése esetén a munkavégzés alóli felmentés idejére a juttatások igénybe vételét a munkaviszony végéig, illetve ha a munkaviszony megszűnésének napja már a tárgyévet követő naptári évre esik, legfeljebb a tárgyév végéig a pedagógiai vezető és az ügyvezető engedélyezheti, azt követően az új naptári évre juttatás már nem adható. A tartósan távol lévő (30 napon túli távollét: jogi állomány, betegség, szülési szabadság, fizetés nélküli szabadság, stb.) esetén a tényleges munkavégzés időtartamát követően a juttatások már nem vehetők igénybe, a cafeteria rendszerre való jogosultság szempontjából azonban már kieső időnek számító időre járó, az időarányosan járó juttatásokhoz képest keletkezett esetleges többlet igénybevételt visszafizetni nem kell (a következő naptári évtől pedig a tartósan távol lévőkre vonatkozó, illetve az általános szabályok szerint illetik meg a jogosultságok). 

Az időarányosan megállapított éves egyéni keret igénybe vétele a foglalkoztatás jellegétől függően a teljes munkaidőben foglalkoztatottat teljes egészében, a részmunkaidőben foglalkoztatottat (akinek a foglalkoztatása kisebb 36 óra/hétnél) a foglalkoztatási részidejével arányosan illeti meg. Amennyiben a foglalkoztatás jellege év közben változik meg, a foglalkoztatottat az éves teljes AKG keretnek a foglalkoztatás jellege szerinti eltérő időszakok hosszával és az azon belüli foglalkoztatási részidejével súlyozott arányával számított átlagának megfelelő mértéke illeti meg. 

Az éves egyéni keretet minden olyan esetben (az AKG-nál jellemzően az új tanévek kezdetén) újra meg kell vizsgálni és meg kell határozni, amikor a munkavállaló foglalkoztatásának jellege (teljes vagy részmunkaidős) esetleg megváltozik. Ha ennek változása szükségessé teszi, az új éves egyéni kerethez igazodóan kell (lehet) a munkavállalónak a választását módosítania, figyelemmel a rendszerbeli kötöttségekre és korlátokra, beleértve a saját korábbi választásából, valamint a már igénybe vett és így vissza nem vonható juttatásokból adódó esetle-ges további korlátokat is. 

A határozott időre alkalmazott munkavállaló esetében, amennyiben a szabályzat hatálya alá tartozik, a fenti előírások alkalmazásával a határozott idő lejártának időpontjáig kell meghatározni az időarányos éves egyéni keretet. 

Az éves egyéni keret meghatározásához a Gazdasági vezető nyújt segítséget, illetve azt vele kell egyeztetni és véglegesíteni. 

A jelen szabályzat alapján fentiek szerint egyénileg megállapítható, alkalmazható és igénybe vehető éves egyéni keret időarányos részén felül már igénybe vett részt a munkaviszony megszűnésekor a munkavállalónak vissza kell fizetnie, melyet a munkáltató a munkaviszony megszűnésekor esedékes járandóságokból történő levonással is érvényesíthet. Ha a munkaviszony megszűnése vagy annak kezdeményezése az esedékes juttatás(ok) kifizetését megelőzően történt, akkor a juttatás(oka)t már csak a ledolgozott idő alapján, arányosan és az arányosan csökkentett keretösszeg figyelembe vételével is kell részére teljesíteni.


Szabályzat:
Az éves egyéni keret igénybe vétele 

Az éves egyéni keret igénybe vétele a cafeteria-rendszer választható elemei közüli választással (beleértve ebbe az adott elem összegszerűségének meghatározását is), a kötelezően választandó elemek vagy mértékek beszámításával, illetve a korábban már egységesen alkalmazott mértékek (szerzett jogok) levonásával, és a választásra vonatkozó, valamint az adórendszerbeli előírások szerinti külön nyilatkozatok megtételével tör-ténik. Az eljárás egyszerűsítése és gyors lebonyolítása, valamint az alkalmazott elemek mielőbbi tényleges igénybe vétele érdekében 2015-ben is az egyes elemek igénylésére az erre rendszeresített és a gazdasági irodán elhelyezett összesítő íven külön-külön megtett aláírással kell és lehet nyilatkozni, amely azonban nem helyettesíti az adózási jogszabályok alapján megteendő, esetenként tartalmilag és/vagy formailag is kötött egyéb írásos nyilatkozatokat. Amennyiben ezen nyilatkozatok megtételére a megadott határidőn belül nem kerül sor, az összesítő íven az adott elemre vonatkozóan tett nyilatkozat is érvénytelenné válik. 

A szabályzat hatálya alá tartozókra a rendszer alkalmazása kötelező a kötelezően választandó elemek vagy mértékek esetében, illetve a kötelező mértékek erejéig. Ezeken túlmenően azonban az éves egyéni keret teljes vagy részleges kihasználása sem kötelező. Ezzel összhangban jelenleg a szabályzat (az önkéntes nyugdíj- és egészségpénztári munkáltatói támogatás választása esetén a pénztáranként egységesen alkalmazandó legkisebb összeg mértékének kivételével) 2015-re nem ír elő kötelezően alkalmazandó, választandó juttatásokat, vagy kötelezően kitöltendő havi legkisebb keretösszeget sem. A fel nem használt keret a következő évre nem vihető át, évek között nem megosztható, más részére át nem engedhető. 

A cafeteria-rendszerbeli választás naptári évre, tehát 12 hónapra szól, amelyet évente egy alkalommal, szeptemberben lehet kisebb mértékben (részben az egyes juttatásoknál leírtak szerint) módosítani. A módosítás során az esetlegesen módosuló egyéni keret figyelembe vételével is, annak túllépése nélkül, a még időarányosan szabad (kihasználatlan) keret vagy a korábban már kiválasztott nem kötelező elemek, juttatások terhére (az azokra vonatkozóan tett korábbi nyilatkozat módosításával egyidejűleg) lehet további elemeket, juttatásokat is választani vagy a korábban már kiválasztott, de még igénybe nem vett elemek, juttatások mértékét módosítani az egyes juttatásokra meghatározott esetleges limitek betartásával. 

 (A gyakorlatban az oktatási rendszer sajátos keresztféléves működéséből adódóan ez ténylegesen azt jelenti, hogy a valódi, egy évre vonatkozóan érvényes és azon belül állandónak, változatlannak tekinthető, 12 hónapos nyilatkozatot azok a pedagógus munkakörben dolgozók, akiknek az éves óraszáma az egyes tanévek tantágy- és órafelosztásából következően szeptemberenként változik, szeptemberben teszik meg, figyelemmel ezen évközi esetleges pozíció- és helyzetváltozásnak az éves egyéni keretösszegükre gyakorolt hatására, valamint az előző tanév elején tett és az adott naptári év elején esetleg kisebb mértékben még módosított választásukhoz képesti, az új tanév eleji módosítás éves szintű hatásainak a szabályzat alapján előírt és újra meghatározott korlátokon belül maradására. Az egyes tanévek elején, szeptemberben így meghatározott éves választás érvényességét, alkalmazhatóságát szakítja meg a naptári év-váltás, ahol tulajdonképpen a tanév elején tett választás kisebb vagy nagyobb mértékű felülvizsgálatát az évváltás és az abból esetlegesen következő környezeti [pl. az adórendszerbeli] és egyéb [pl. a naptári évre vonatkozóan esetlegesen módosuló keretösszeg figyelembe vételéből származó] hatások vagy változások teszik szükségessé, valamint az új adóévre vonatkozóan ekkor kell kötelezően újra megtenni a szükséges adó-és egyéb nyilatkozatokat akkor is, ha a korábbi választásán ekkor már ténylegesen esetleg nem is módosít.)


Szabályzat:
A cafeteria rendszer alkalmazható elemei és választható maximális értékei (az adómentes érték-határig) 

A cafeteria-rendszer fentiek szerint meghatározott éves egyéni keretösszegén belül alkalmazható juttatások két fő csoportja és azok elemei jelenleg a következők: 

1./ kötelezően alkalmazandó, a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatások: jelenleg ilyen eleme a cafeteria-rendszernek nincsen 

2./ nyilatkozat alapján szabadon választható, a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatások: 

a./  étkezési hozzájárulás (munkáltató által juttatott utalvány formájában és/vagy természetbeni munkahelyi meleg étkeztetés esetén a munkavállaló helyett azt közvetlenül térítve a szolgáltató részére); 
b./  Széchenyi-pihenőkártyára utalt munkáltatói juttatás; 
c./  az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárban már fennálló tagsági jogviszony esetén az önkéntes nyugdíjpénztári munkáltatói/foglalkoztatói hozzájárulás egységesen alkalmazandó, kötelező legki-sebb mértéke (6.000 Ft/hó/fő), amelyet azonban a munkavállaló saját választása alapján tovább növelhet az adó- és járulékmentesen adható mértékig; 
d./  az önkéntes kölcsönös egészségbiztosítási pénztárban és/vagy önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztárban már fennálló tagsági jogviszony esetén az önkéntes pénztári munkáltatói/foglalkoztatói hozzájárulás pénztáranként egységesen alkalmazandó, kötelező legkisebb mértéke (2.000 Ft/hó/fő), amelyet azonban a munkavállaló saját választása alapján tovább növelhet az adó- és járulékmentesen adható mértékig; 
e./  helyi közlekedési bérlet (a munkáltató nevére szóló számla alapján); 
f./  iskolakezdési támogatás (a munkáltató által juttatott utalvány formájában); 
g./  az iskolarendszerű képzés költségének munkáltató által történő átvállalása révén juttatott jövede-lem (a munkáltató nevére szóló számla alapján); 
h./  a munkáltató tulajdonában lévő üdülőben nyújtott üdülési szolgáltatás révén juttatott jövedelem (a munkavállaló és közeli hozzátartozói részére); 
i./  szakkönyvvásárlási támogatás (a közoktatási törvényben foglaltak alapján a munkáltató nevére szó-ló számla alapján); 
j./  a sportrendezvényre, a kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló belépőjegy, bérlet, továbbá a könyvtári beiratkozási díj költségeinek megtérítése (a munkáltató/kifizető nevére szóló számla alapján vagy ilyen igény esetén utalvány formájában juttatva); 
k./  csekély értékű ajándék (ajándék utalvány formájában munkáltatótól/kifizetőtől a közeli hozzátartozó részére is); 
l./  otthoni internet-hozzáférés (használat) költségtérítése. 

A Cafeteria-rendszer fenti elemeinek alkalmazásánál, választásánál tehát a meghatározott éves egyéni keretösszegen belül, továbbá az egyes juttatásokra az adó- és járulékmentesség határaként megállapított egyedi havi vagy éves limitek betartásán túlmenően nincsen korlátozva, hogy ki hányféle juttatást választhat és hogy azokat milyen értékben igényelheti, tehát a limitek betartása mellett akár mindegyik juttatásból is választhat egyéni szükségleteinek megfelelően. Az utalványok esetében lehetséges azonban még egy további, a választás mértékét némileg befolyásoló technikai körülmény, nevezetesen az előállított legkisebb utalvány-érték nagysága, amelynél kisebb értéket tehát az adott elemnél nem lehet választani. További fontos tudnivaló, hogy a felsorolt, választható juttatások mindegyikénél a Munkáltató csak a rá vonatkozó általános adó- és járulékmértékek (a továbbiakban: közterhek) megfizetését vállalja, az azt meghaladó mértékű adó- és járulékterhet a juttatottnak kell felvállalnia és megfizetnie. Választásakor tehát ezt mindenkinek magának kell még figyelembe vennie és mérlegelnie (akár az egyes juttatásokra vonatkozó adótörvény szerinti egyedi értékhatárok, akár az adótörvény szerinti béren kívüli juttatások együttes értékére vonatkozó éves 450.000 Ft-os értékhatár túllépéséből adódóan állna elő ilyen helyzet, mivel az értékhatárokat meghaladó összegek a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősülnek). 

A cafeteria-rendszer jelenleg alkalmazható elemeit és azok legfontosabb jellemzőit (a minimálisan alkalmazan-dó kötelező érték; a juttatottnál adó- és járulékmentesen adható és egyúttal választható maximális érték havonta és éves szinten összesen; a juttatás esedékessége, illetve jellemző gyakorisága; egyéb jellemző információ) az alábbi táblázat foglalja össze.


Szabályzat:
havi max. összege	Éves max. összege	Egyénileg összeállított 
 éves igény
Étkezési hozzájárulás (étkezési utalvány) (kifizetés: munkahelyi étkezés havonta a szolgáltatónak, ill. utalvány két havonta)			
Munkahelyi (üzemi) étkezés (max. 12.500 Ft/hó)   	12.500	150.000	
Erzsébet-utalvány (max. 8.000 Ft/hó) hideg-meleg 	  8.000	  96.000	
Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (ha választja: min. 6.000 Ft/hó) (kifizetés: havonta) 	52.500	630.000	
Önkéntes kölcsönös egészségbiztosítási- és/vagy önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás (együttesen max.!) (kifizetés: havonta) (ha választja: min. 2.000 Ft/hó)	31.500	378.000	
Helyi közlekedési bérlet (a bérlet áráig korlátlanul) (kifizetés.: az éves bérletet januárban, illetve a havi vagy egyéb időszakos bérletet időszakosan az AKG nevére szóló számla alapján 2015.01.01-2015.12.31 között)			
Éves-negyedéves-havi Budapest-bérlet 	10.500	126.000	
Kedvezményes éves Budapest-bérlet 	  9.550	114.600	
Éves-negyedéves-havi nyugdíjas Budapest-bérlet 	  3.330	  39.960	
Kedvezményes éves nyugdíjas Budapest-bérlet 	  3.050	  36.600	
Kétheti Budapest-bérlet 	2*7.000	182.000	
Kiegészítő heti Budapest-bérlet 	2*2.700	  45.900	
Iskolakezdési támogatás N főre (gyermekenként max.) (kifizetés: július 03 - december 31. között) utalvány formájában, N =  	N*2.625	N*31.500	
Munkáltató által átvállalt iskolai rendszerű képzés és továbbképzés költségei (kifiz.: félévenként az AKG nevére szóló számla alapján) 	21.875	262.500	
Munkáltató tulajdonában lévő üdülőben nyújtott üdülési szolgáltatás N főre (max. 105.000 Ft/fő/év) (kifizetés: március),     N = 	N*8.750	N*105.000	
Adótörvény szerinti kedvezményes éves keretösz-szeg mértéke összesen (max. 200 eFt/év) (a rekreációs keret részeként):	16.666	200.000	
Széchenyi-pihenőkártyára utalt juttatás (több juttatótól is együttesen) (max. 450.000 Ft/év) (kifizetés: március, ill. két hónapon belül) Szolgáltató neve: __________			
Vendéglátás alszámlára (max. 150.000 Ft/év) (kifizetés: március)  	12.500	150.000	
Szálláshely alszámlára (max. 225.000 Ft/év) (kifizetés: március)    	18.750	225.000	
Szabadidő alszámlára (max. 75.000 Ft/év) (kifizetés: március)    	 6.250	  75.000	
Adótörvény szerinti kedvezményes éves rekreációs keretösszeg mértéke összesen (max. 450 eFt/év):	37.500	450.000	
Szakkönyvvásárlási támogatás (közoktatási törvény alapján) (max. 4.000 Ft/év, kifizetés: az AKG nevére szóló számla alapján igény szerint) 	  333	 4.000	
Sportról szóló törvény hatálya alá tartozó sportrendezvényre szóló belépőjegy, bérlet (közeli hozzátartozók és bárki részére) (korlátlanul) (kifizetés: utalvány formájában februárban, ill. alkalmanként az AKG nevére szóló számla alap-ján) 	 		
Kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló belépőjegy, bérlet, továbbá a könyvtári beiratkozási díj költségeinek térítése a kifizető által N főre (közeli hozzátartozók részére is) (max. 50 eFt/év/fő) (kifizetés: utalvány formájában februárban, ill. alkalmanként az AKG nevére szóló számla alapján),                 N =  	 N*4.166	N*50.000	
Csekély értékű ajándék (utalvány) N főre (közeli hozzátarto-zók) (max. 3*10.500 Ft/fő/3alkalom/év) (kifizetés: febr., jún., okt.)   N =	N*2.625	N*31.500	
Otthoni internet-hozzáférés (használat) költségtérítése (kifizetés: havonta, évente, számla alapján) korlátlanul			
Étkezési hozzájárulás (étkezési utalvány) (kifizetés: munkahelyi étkezés havonta a szolgáltatónak, ill. utalvány két havonta)			
Munkahelyi (üzemi) étkezés 12.500 Ft/hó feletti része korlátla-nul   			
Erzsébet-utalvány 8.000 Ft/hó felett korlátlanul hideg-meleg     			
Étkezési utalvány (Edenred vagy más fajta, fogyasztásra kész étel vásárlására nem jogosító) korlátlanul			
Széchenyi-pihenőkártyára utalt juttatás (több juttatótól is együttesen) (max. 450.000 Ft/év) (kif.: márc., ill. két hónapon belül) Szolgáltató: _____ 			
Vendéglátás alszámlára (a max. 150.000 Ft/év feletti része korlátlanul) (kifizetés: márciusban, illetve két hónapon belül)  			
Szálláshely alszámlára (a max. 225.000 Ft/év feletti része korlátlanul) (kifizetés: márciusban, illetve két hónapon belül)    			
Szabadidő alszámlára (a max. 75.000 Ft/év feletti része korlátlanul) (kifizetés: márciusban, illetve két hónapon belül)    			
Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (havi 52.500 Ft-ot meghaladó része korlátlanul) (kif.: havonta) 			
Önkéntes kölcsönös egészségbiztosítási- és/vagy önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás (együttesen max.!) (a havi 31.500 Ft-ot meghaladó része korlátlanul) (kifizetés: havonta)			
Iskolakezdési támogatás N főre (gyermekenként az évi 31.500 Ft feletti rész korlátlanul, kifizetés: július 03 - december 31. között) utalvány formájában 			
Munkáltató által átvállalt iskolai rendszerű képzés és továbbképzés költségei (évi 262.500 Ft-ot meghaladó része korlátlanul) (kifizetés: félévenként az AKG nevére szóló számla alapján)
Éves AKG cafeteria-keret mindösszesen (max.): 	200.000	2.400.000


Szabályzat:
A cafeteria keret felhasználásának menete, határidők 

A cafeteria rendszer működtetésének, a juttatások zökkenőmentes igénybe vételének legfontosabb, mindenki által betartandó határidői és szabályai a következők: 

a./  A tárgyévet megelőző év december 31-ig a tárgyévre vonatkozóan megismert, várható adórendszerbeli és egyéb változások ismeretében, valamint az ösztönzési rendszerbeli prioritások esetleges változtatásának pontos rögzítését követően a vezetőség meghatározza a tárgyévre vonatkozóan a cafeteria rendszerben ezekkel összhangban végrehajtandó, szükséges változtatásokat és elkészíti ennek megfelelően a cafeteria szabályzat módosítását, illetve a tárgyévre vonatkozó szabályzatot. A változások főbb elemeiről a vezetőség a tárgyévi első Nevelőtestületi értekezleten (de legkésőbb tárgyév január 09-éig) szóban is részletes, első tájékoztatást tart. 

b./  Legkésőbb tárgyév január 15-éig valamennyi dolgozó értesítő levélben vagy interneten és a Nevelőtestületi értekezleten szóban is ismételten részletes tájékoztatást kap a véglegesített cafeteria szabályzat módosításáról, tartalmáról, kiemelten ismertetve a lényegesebb változásokat, azok új elemeit, jellegzetességeit és az alkalmazáshoz szükséges egyéb ismereteket. A szervezet vezetője (pedagógiai vezető vagy ügyvezető) által aláírt hatályos cafeteria-szabályzat bármikor megtekinthető a Titkárságon és a Gazdasági Irodán. 

c./  Ezen tájékoztatásokat követően az első tájékoztatástól számítva mindenkinek közel 2 hét áll rendelkezésére, hogy eldöntse, hogyan, milyen összetételben kívánja igénybe venni a választható juttatásokat, és hogy erre vonatkozó nyilatkozatát írásban a Gazdasági Irodán legkésőbb tárgyév január 20-áig megtegye (az erre rendszeresített formában, aláírással hitelesítve minden egyes elem választását vagy - ha az a későbbiekben bevezetésre kerül - a "Cafeteria nyilatkozat [igénylés] ____ évre" nevű nyomtatvány egyértelműen kitöltött és aláírt példányának leadásával), amelyhez természetesen az iroda dolgozói további személyes konzultáció keretében mindvégig rendelkezésre állnak és segítséget nyújtanak. Az írásos igényléssel/igénylő nyilatkozat leadásával egyidejűleg kell hiánytalanul kitölteni és leadni az egyes cafeteria elemekhez rendelten alkalmazandó, a szükséges adatokat tartalmazó, előírt kötelező jognyilatkozatokat is (lásd a szabályzat mellékletében). Aki tárgyév január 20-áig az igénylő nyilatkozatát nem tette meg és nem adta le, az a tárgyévre kizárja magát a cafeteria rendszer kötelezően alkalmazandó juttatásain túlmenően szabadon választható juttatásainak igénybe vételéből, mely juttatások más módon történő pótlására, az ebből vélelmezett kiesett jövedelmének kompenzálására a munkavállaló/juttatott utólag semmilyen jogcímen sem tarthat vagy formálhat igényt a munkáltatóval/kifizetővel szemben. A nyilatkozat hiánya tehát egyúttal nemleges nyilatkozatot is jelent. 

d./  Amennyiben valamely előírt kötelező jognyilatkozat leadása az igénylő nyilatkozat megtételével egyidejűleg, tárgyév január 20-áig objektív akadályozó körülmények miatt (hozzátartozókkal történő adategyeztetés, TAJ-szám vagy adóazonosító jel megkérése, stb.) nem lehetséges, azt a munkavállaló köteles a lehető legrövidebb időn belül pótolni és leadni, ennek érdekében minden szükséges lépést haladéktalanul megtenni. Azon, külön jognyilatkozathoz kötötten igénybe vehető választható juttatások esetében, amelyeknél az igénylő nyilatkozathoz képest nem áll rendelkezésre a szükséges jognyilatkozat is, a Gazdasági Iroda nem rendeli meg (nem biztosítja) az adott juttatást az azt igénylő juttatottnál mindaddig, amíg az ehhez szükséges összes jognyilatkozat és ebből következően az összes szükséges adat tőle nem áll a rendelkezésére. A szükséges jognyilatkozat(ok) hiánya tehát az ilyen  juttatottnál hátráltatja, akadályozza az adott igényelt juttatás igénybe vételét és természetesen az ebből vélelmezett kiesett jövedelmének kompenzálására a munkavállaló/juttatott utólag szintén semmilyen jogcímen sem tarthat vagy formálhat igényt a munkáltatóval/kifizetővel szemben. Ezen helyzetek tartós fennállásának elkerülésére és gyors rendezése érdekében a még hiányzó jognyilatkozatok végső leadási határideje tárgyév március 31., amely határidő jogvesztő, tehát aki az igényelt juttatáshoz szükséges jognyilatkozatát eddig sem adta le, a jognyilatkozat által érintett juttatás igénybe vételéből a tárgyévre vonatkozóan végleg kizárta magát. 

e./  A tárgyévben belépő új munkavállaló vagy az újra munkába álló (pl. jogi állományból visszatérő, stb.) a cafeteria rendszerbeli juttatásokra való jogosultságának kezdő időpontjától számított 15 napon belül köteles megtenni és leadni a c./ pontbeli igénylő nyilatkozatát és legkésőbb további 30 napon belül le-adni a d./ pontbeli jognyilatkozatát, mely határidők elmulasztása a hivatkozott c./ és d./ pontokban jelzettek szerint szintén jogvesztőek. 

f./  Az igénylő nyilatkozatok és az azokhoz tartozó jognyilatkozatok alapján a Gazdasági Iroda megrendeli (beszerzi) és az átvétel igazolása mellett az azt igénylők részére átadja a juttatások igénybe vételéhez szükséges utalványokat, illetve az egyes juttatásoknál leírt módon a szükséges bizonylatok (számla, befizetési csekk, számlakivonat, szolgáltató igazolása, stb.) bemutatása alapján és átvételét követően fizeti ki a juttatás értékét. A nem utalvánnyal igénybe vett juttatások esetében a kifizetés/térítés alapjául szolgáló bizonylatokat a munkavállaló azok rendelkezésre állását követően haladéktalanul köteles a Gazdasági Irodán bemutatni és a juttatás elszámolását igényelni, lehetőleg még a tárgyhónapon és mindenképpen a tárgyéven belül. A tárgyéven belül elszámolható, de a munkavállaló hibájából el nem számolt juttatások legkésőbb a tárgyévet követő év január 15-éig számolhatók még el. Valamely szolgáltatás igénybe vételéről utólag, a tárgyhónapot követően kiállított és rendezett számlát, igazolást a tárgyévben, a tárgyhónapot követő hónapban kell és lehet még érvényesíteni, illetve ezen juttatások esetében mód van a tárgyévet követő év január 31-éig történő elszámolásra. A tárgyévi juttatások elszámolására meghatározott ezen két elszámolási határidő jogvesztő, ezt követően elszámolás nem fogadható be és tárgyévi juttatás nem fizethető ki, munkavállaló az ily módon igénybe nem vett (kiesett) juttatások más módon történő pótlására, az ebből vélelmezett kiesett bevételének kompenzálására semmilyen jogcímen sem tarthat vagy formálhat igényt a munkáltatóval szemben.


Szabályzat:
A   MUNKAHELYI   (ÜZEMI)   ÉTKEZTETÉSRŐL   ÉS AZ   ÉTKEZÉSI   UTALVÁNYOKRÓL   BŐVEBBEN 

Az étkezési hozzájárulás a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatás, amelynek adó- és járulékmentes mérté-ke jelenleg a juttatott választása szerinti juttatásra vonatkozó jogszabályok szerint eltérő és ezen juttatások jelenleg az alábbiak lehetnek (amelyek mindegyike akár külön-külön a maximális mértékben is vagy akár bármilyen módon kombinálva is igényelhető): 

a./  munkahelyi (üzemi) étkeztetés: munkahelyi (üzemi) étkeztetésnek minősülő szolgáltatás keretében a munkáltató telephelyén működő étkezőhelyen megvalósuló ételfogyasztás formájában a munkavállalónak, valamint a munkáltatótól vagy annak jogutódjától nyugdíjba vonult, nyugdíjban részesülő magánszemélynek juttatott jövedelemből béren kívüli juttatásként a havi 12.500.-Ft-ot meg nem haladó rész jogosultsági hónaponként (a juttatás alapjául szolgáló jogviszony minden megkezdett hónapjára), ami tehát mind előírt havi gyakoriságában, mind összegszerűségében kötöttséget jelent a választásnál. A dolgozó tehát arról dönthet, hogy kéri-e ezen juttatást és ha kéri, akkor azt a havonta juttatható max. 12.500 Ft-os értékben vagy annál kisebb értékben kéri-e. Ezen juttatás választásával az egyéni cafeteria-keretét éves szinten legfeljebb 150.000 Ft (illetve ha a nyári hónapokban nem üzemel az étkezőhely, akkor csak azzal arányosan csökkentett) értékkel terhelheti meg, ha ezen választása az egész évre nézve változatlan (vagy ezek közé eső valamely kiszámítható köztes értékkel, ha választásán év közben módosít). Ez egyúttal a juttatás nettó értéke is. 

Amennyiben a munkahelyi (üzemi) étkeztetés igénybe vétele a juttatott választása szerint havonta a fenti 12.500 Ft-os érték felett történik, akkor az értékhatárt meghaladó rész a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősül. 

A munkahelyi étkezőhelyen az üzemeltető pontos nyilvántartást vezet arról, hogy az egyes munkaválla-lók mikor, milyen értékű juttatást (étkezési szolgáltatást) kaptak természetbeni juttatásként és arról, de legfeljebb a munkavállaló által a juttatás igénylésekor megjelölt éves mértékig havonta számlát nyújt be a munkáltató részére, aki ennek ellenértékét megtéríti részére. A munkavállalónak tehát az étkezési szolgáltatásért nem kell naponta fizetnie, de az igénylését meghaladó esetleges többletigénybevételt már neki kell rendeznie az étkezőhely üzemeltetőjével. 

B./  Erzsébet-utalvány: fogyasztásra kész étel, meleg étel vásárlására is jogosító Erzsébet-utalvány formájá-ban a munkavállalónak, valamint a munkáltatótól vagy annak jogutódjától nyugdíjba vonult, nyugdíjban részesülő magánszemélynek juttatott jövedelemből (az adóéven belül utólagosan adva is) béren kívüli juttatásként a havi 8.000.-Ft-ot meg nem haladó rész jogosultsági hónaponként (a juttatás alapjául szolgáló jogviszony minden megkezdett hónapjára), ami tehát mind előírt havi gyakoriságában, mind összegszerűségében kötöttséget jelent a választásnál. A dolgozó tehát arról dönthet, hogy kéri-e ezen juttatást és ha kéri, akkor azt a havonta juttatható max. 8.000 Ft-os értékben vagy annál kisebb értékben kéri-e. Ezen juttatás választásával az egyéni cafeteria-keretét éves szinten legfeljebb 96.000 Ft értékkel terhelheti meg, ha ezen választása az egész évre nézve változatlan (vagy ezek közé eső valamely kiszámítható köztes értékkel, ha választásán év közben módosít). Ez egyúttal a juttatás nettó értéke is. Az Erzsébet-utalvány legkisebb címlete 400 Ft értékű és melegkonyhás vendéglátóhelyeken és munkahelyi (üzemi) étkeztetést nyújtó étkezőhelyeken étkezési szolgáltatásra is felhasználható, ha az egyúttal ilyen utalvány elfogadóhelye is. 

Az Erzsébet utalvány indulásakor a következő három áruházlánc mintegy 15 ezer üzletével együtt több mint 17 ezer elfogadóhelyen volt beváltható:

- a CBA Kereskedelmi Kft., 
- a Co-op Hungary Zrt. És 
- a Reál Hungária Élelmiszer Kft. Boltjaiban. 

Azóta a nagy áruházláncok (TESCO, AUCHA, stb.) boltjaival is tovább nőtt az elfogadóhelyek száma. Bővebb, mindig aktuális információ az elfogadóhelyekről és az utalványra vonatkozó egyéb kérdésekről a  www.erzsebetutalvány.hu  web-oldalon található. 

Amennyiben az Erzsébet-utalvány igénybe vétele a juttatott választása szerint havonta a fenti 8.000 Ft-os érték felett történik, akkor az értékhatárt meghaladó rész a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősül. 

C./  étkezési utalvány: melegkonyhás vendéglátóhelyeken étkezési szolgáltatás, valamint közvetlen fogyasz-tásra nem alkalmas, de feldolgozásra kész ételek, élelmiszerek és egyéb (háztartási cikkek, vegyi áruk, szépségápolási termékek, stb.) cikkek vásárlására alkalmas, de fogyasztásra kész étel vásárlására nem jogosító, az egyes meghatározott juttatások körébe sorolható, étkezési utalvány formájában a munkavállalónak és/vagy a munkáltatótól vagy annak jogutódjától nyugdíjba vonult, nyugdíjban részesülő magánszemélynek, valamint ezek és/vagy az elhunyt munkavállaló közeli hozzátartozói részére  juttatott termék, szolgáltatás az egyéni éves cafeteria-keret mértékéig korlátlanul választható éves összértékben, de egyenlő havi bontásban jogosultsági hónaponként (a juttatás alapjául szolgáló jogviszony minden megkezdett hónapjára), ami tehát mind előírt havi gyakoriságában, mind összegszerűségében (legfeljebb az egyéni éves cafeteria-keret összértékéig, ha más juttatást nem kérne) jelent kötöttséget a választásnál. A dolgozó tehát arról dönthet, hogy kéri-e ezen juttatást és ha kéri, akkor havonta milyen értékben. Ez egyúttal a juttatás nettó értéke is. Az étkezési utalványokat változatlanul az Edenred Magyarország Kft. Nevű szolgáltatótól (Ticket Restaurant Plusz utalvány) rendeljük meg havonta vagy két havonta, és adjuk át a dolgozók részére jogosultsági hónaponként, Az utalványok beválthatók az utalványon feltüntetett érvényességi dátumig. Az étkezési utalvány csak az utalványon feltüntetett szolgáltatások igénybe vételére használható fel (a fogyasztásra kész ételek az ételek, élelmiszerek egy meghatározott körét foglalják magukba [pl. tej, sajt, téliszalámi, stb.], tehát ez az utalvány felhasználható élelmiszerek vásárlására, kivéve a fogyasztásra kész ételeket). Az étkezési jegy tömbök hátulján is megtalálhatóak a nagyobb beváltó helyek (hiper- és szupermarketek, éttermek, egyéb szerződött partnerek, közel 55.000 helyen). Bővebb, mindig aktuális információ a www.edenred.hu vagy a www.edenredcafeteria.hu web-oldalon található. 

Az adójogszabályok csak a juttatás kötött tartalmára nézve írják elő a választás vagylagosságát, tehát elvileg és gyakorlatilag sem kizárt, hogy valaki az egyik hónapban ne kérjen, míg a másik hónapban igényeljen étkezési hozzájárulást, illetve hogy akár havonta eltérő mértékű juttatásokat is kérhessen. Az ezzel együtt járó adminisztrációs többletterhek miatt és a juttatások (étkezési utalványok) kiszámítható, zökkenőmentes biztosíthatósága érdekében azonban a munkáltató ezen választás módosítását az év eleji választáshoz képest a tárgyévben csak egyszer, a tanévváltásnál teszi lehetővé (ha a juttatott egyéni éves keretének kihasználtsága egyébként ezt még lehetővé teszi). 

A munkahelyi (üzemi) étkeztetés keretében igénybe vett étkezési szolgáltatás ellenértékét legfeljebb az igénylés (havi 12.500 Ft-os, illetve az igénylésben ennél nagyobb megjelölt összeg esetén annak) mértékéig, illetve az éves keretösszegen belül a havi kedvezményes keretösszeg túllépése esetén is a munkáltató közvetlenül téríti meg a szolgáltató részére az erre vonatkozóan havonta benyújtott számla alapján, az igénylésében megjelölt összeg felett igénybe vett szolgáltatás ellenértékét a munkavállalónak kell megtérítenie közvetlenül a szolgáltató részére. Ha a munkahelyi (üzemi) étkeztetést a munkáltató telephelyén biztosító étkezőhely egyúttal utalvány-elfogadó helyként is működik (az AKG-ban ennek feltételei adottak), akkor természetesen annak sincs akadálya, hogy a munkavállaló a juttatásként kapott étkezési utalvánnyal maga vásárolja meg helyben az étkezési szolgáltatást. Étkezési szolgáltatás a Szécheny-pihenőkártyával is igénybe vehető (akár a munkahelyi (üzemi) étkeztetést a munkáltató telephelyén biztosító étkezőhelyen is, amennyiben az kártya-elfogadó helyként is működik), melynek részleteit ezen juttatásnál találja meg.


Szabályzat:
A   SZÉCHENYI   PIHENŐ   KÁRTYÁRA   UTALT   MUNKÁLTATÓI   TÁMOGATÁSRÓL   BŐVEBBEN 

A munkáltató jelenleg évente – több juttatótól származóan is együttvéve - legfeljebb összesen 450.000 Ft ösz-szegű munkáltatói támogatást utalhat át a munkavállaló Széchenyi Pihenő Kártya számlájára béren kívüli juttatásként, amely juttatás a juttatottnál adó- és járulékmentes, tehát az igénylésben feltüntetett éves összeg egyúttal a juttatás nettó értéke is. A juttatás az erre vonatkozó külön jogszabályban (az 55/2011. (IV. 12.) Korm. Rendelet a Széchenyi Pihenő Kártya kibocsátásának és felhasználásának szabályairól) meghatározott módon és célra használható fel az arra felhatalmazott és a rendszerbe bevont szolgáltatók szolgáltatásainak az alszámlák terhére történő megvásárlásával az arra jogosult intézmény (pl. az OTP Bank, az MKB Bank és a K&H Bank) által kibocsátott és mindhárom alszámla kezelésére együttesen alkalmas Széchenyi Pihenő Kártya fizetőeszköz („SZÉP-kártya”) használatával az alábbiak szerint: 

1./  annak szálláshely alszámlájára utalt, több juttatótól származóan is együttvéve évente legfeljebb 225.000 Ft támogatásból a kormányrendeletben meghatározott alábbi szálláshely-szolgáltatásokra (kódja 1111): 
o   szálláshely-szolgáltatás (TEÁOR’08 55.10., 55.20., 55.30., 55.90-ből a családi panzió szolgáltatása), 
o   belföldi utazásszervezés (TEÁOR’08 79.12.-ből belföldi előre összeállított utazási csomagok értékesí-tése), 

2./  annak vendéglátás alszámlájára utalt, több juttatótól származóan is együttvéve évente legfeljebb 150.000 Ft támogatásból a kormányrendeletben meghatározott melegkonyhás vendéglátóhelyeken (ideértve a munkahelyi étkeztetést is) az alábbi étkezési szolgáltatásokra (kódja 2222) (itt lehet tehát további étkezési támogatást igénybe venni a többi étkezési hozzájárulástól függetlenül, tehát azok mellett, amelyet ráadásul a munkahelyi étkezőhelyen is felhasználhatunk, ha az SZÉP-kártya-elfogadóhely is egyúttal): 
o   szálláshely-szolgáltatás (TEÁOR’08 55.10., 55.20., 55.30., 55.90-ből a családi panzió szolgáltatása), 
o   éttermi és mozgó vendéglátás (TEÁOR’08 56.10.), 
o   egyéb vendéglátás (TEÁOR’08 56.29.) 

3./  annak szabadidő alszámlájára utalt, több juttatótól származóan is együttvéve évente legfeljebb 75.000 Ft támogatásból a kormányrendeletben meghatározott alábbi, a szabadidő-eltöltést, a rekreációt és az egés-zségmegőrzést szolgáló szolgáltatásokra (kódja 3333) (az egészségpénztárakban korábban elszámolható sportolási szolgáltatások kerültek át ide): 
o   szálláshely-szolgáltatás (TEÁOR’08 55.10., 55.20., 55.30., 55.90-ből a családi panzió szolgáltatása), 
o   egyéb humán-egészségügyi ellátás (TEÁOR’08 86.90-ből a fizikoterápiás szolgáltatás, a dentálhigié-niai kezelés, a diagnosztikai szolgáltatás, a terhesgondozás és az egyéb, máshová nem sorolt humán egészségügyi ellátás), 
o   előadó-művészet (TEÁOR’08 90.01.), 
o   múzeumi tevékenység (TEÁOR’08 91.02.), 
o   növény-, állatkert és természetvédelmi terület működtetése (TEÁOR’08 91.04.), 
o   vidámparki, szórakoztatóparki tevékenység (TEÁOR’08 93.21.), 
o   máshová nem sorolt egyéb szórakoztatás, szabadidős tevékenység (TEÁOR’08 93.29-ből a szabadidő-park- és strandszolgáltatás, sípálya és sporthajó kikötő szolgáltatásai, valamint a szabadidős létesít-mény működtetője által nyújtott, a pihenést, szabadidőt szolgáló eszközök kölcsönzése), 
o   fizikai közérzetet javító szolgáltatás (TEÁOR’08 96.04.), 
o   testedzési szolgáltatás (TEÁOR’08 93.13), 
o   egyéb sporttevékenység (TEÁOR’08 93.19-ből verseny- és lovaglóistállók tevékenysége és a sport-horgászat), 
o   belvízi személyszállítás (TEÁOR’08 50.30.), 
o   egyéb foglalás (TEÁOR’08 79.90-ből az idegenvezetés), 
o   sportlétesítmény működtetése (TEÁOR'08 93.11-ből a sportpályák bérlése, uszoda belépő és bérlet ér-tékesítése), 
o   sportegyesületi tevékenység (TEÁOR'08 93.12.), 
o   sport, szabadidős képzés (TEÁOR'08 85.51.), 
o   szabadidős, sporteszköz kölcsönzése (TEÁOR'08 77.21.). 

A Széchényi Pihenő kártyánál a juttatásokban nincsen változás, de a szabadidős részből történő felhasználási lehetőség kibővült. 2013-tól lehetséges már fizikoterápiára, dentálhigiéniai kezelésre, terhesgondozásra fordí-tani, valamint lehet belőle uszodabérletet vásárolni, sportpályát bérelni, sport-, illetve szabadidős eszközt kölcsönözni és sportegyesületi tagdíjat fizetni. Mind a szállás, mind a vendéglátás alszámláról fizethető a strand- és fürdőbelépő is. 

Az egyes alszámlákról szállástól függetlenül is lehet költeni, de csak a hozzájuk rendelt szolgáltatásokra, szál-lást azonban bármelyik alszámláról lehet fizetni, mivel azt szolgáltatásként mindegyik alszámla tartalmazza. 

A felhasználásnál tehát a következőkre is figyelni kell: 

-  a kártyahasználat, azaz az engedélyezési eljárás során jelölni kell, hogy a felhasználás melyik alszámláról történjen (szolgáltatás ellenértéke melyik alszámlát terheli), 

-  vendéglátó hely, illetve szabadidős szolgáltatást nyújtó szervezet nem számolhat el, nem kérhet és nem kap engedélyt más alszámla megterhelésére, mint a tevékenységének megfelelő alszámla (tehát a vendéglátás alszámlára 2222-es kóddal, illetve a szabadidő alszámlára 3333-as kóddal). Ez a szabály vonatkozik arra az esetre is, amikor a szállodában nem vesz igénybe szállást a SZÉP-kártya tulajdonosa, hanem külön csak éttermi szolgáltatást (pl. étkezés) és/vagy külön csak szabadidős szolgáltatást (pl. fürdő használat), tehát ilyenkor sem fizethet a szálláshely alszámláról a 1111-es kóddal, csak az igénybe vett szolgáltatásnak megfelelő alszámláról, 

-  szálláshely szolgáltató viszont mindhárom alszámla megterhelésére kérhet és kaphat engedélyt. Azt, hogy melyik alszámla terhére történjen a szállás elszámolása, a SZÉP-kártya tulajdonosa közli a szálláshelyadó-val, nyilván annak ismeretében is, hogy melyik alszámlán van elegendő fedezete. Egy szállás igénybe vétele tehát akár több zsebből történő fizetéssel is rendezhető. 

A fenti összegek éves limitek (kerethatárok), amelyeken belül (vagy akár azokat meghaladóan is, de akkor az értékhatár/ok/ feletti résznél már eltérő adózási szabályok mellett) a juttatást a munkavállaló tetszőleges összegben igényelheti és a juttatás gyakorisága is elvileg tetszőlegesen választható lehetne (pl. havonta vagy évente egyszer). Amennyiben a munkáltatói támogatás igénybe vétele a juttatott választása szerint a fenti éves mindösszesen 450.000 Ft-os érték felett vagy azon belül, de az egyes alszámlákhoz tartozó értékhatárok valamelyikének a túllépésével történik, akkor az értékhatárt meghaladó rész a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősül. 

Az egyes alszámlákra kerülő összegek meghatározása során nem kell semmilyen belső arányt követni, csak a felső limiteket kell a fentiekben leírt eltérő adózásra vonatkozó szabályok figyelembe vételével betartani. Akár úgy is lehet például dönteni, hogy csak egy alszámlára kerüljön pénz, ez azonban ekkor egyúttal azt is jelenti, hogy a 450.000 Ft-os összérték helyett csak az adott alszámla limitértékének megfelelő mértékig használjuk ki az adott évben a Széchenyi-pihenőkártya nyújtotta lehetőségeket. Fontos tudni azt is, hogy a Széchenyi-pihenőkártya egyes alszámláira utalt támogatás később az alszámlák között nem mozgatható, a másik két alszámlára nem vihető át. 

A felhasználás korlátlan, akadálymentes igénybe vétele érdekében és a szálláshelyek előzetes lefoglalásának és az azzal kapcsolatos kifizetések teljesítésének igényére való tekintettel azonban munkáltató az igényelt ösz-szeget az igénylések lezárását követően minél hamarabb, legkésőbb tárgyév március végéig egy összegben utalja át a SZÉP-kártyákhoz tartozó számlákra. 

A SZÉP-kártyára utalt támogatás adott évben (tárgyévben) juttatott összegét a tárgyévet követő második naptári év május 31-ig fel kell használni (tehát a 2012-ben juttatott támogatásokat 2014. május 31-ig). Ha a magánszemély nem használja fel teljesen a kártyán lévő juttatást ezen időpontig, akkor ez az összeg a számára elveszik („a fel nem használt elektronikus utalványok lejártnak minősülnek”), azt a SZÉP-kártya kibocsátója a munkáltató részére utalja vissza a lejárat évének június 30. napjáig. 

A szolgáltatásnak nincs kezelési költsége, nincs szerződéskötési díj és a munkavállaló részére ingyenes a főkár-tya igénylése is, tehát a kártya alaphasználatáért sem a munkáltatóra, sem a munkavállalóra nem terhelhet költségeket sem a kártya kibocsátója, sem az elfogadóhely. A munkáltató számára a SZÉP-kártya támogatás beszerzése és az intézménnyel megkötendő szerződés nem visszterhes, tehát a SZÉP-kártya nem közbeszerzés-köteles szolgáltatás. A rendelet szerinti közeli hozzátartozók számára biztosított társkártyákért legfeljebb 1.500 Ft + ÁFA díjat számolhat fel a kártya kibocsátója és ugyanennyi lehet a maximális tarifája az elveszett, ellopott kártyák pótlásának is.

Közeli hozzátartozó: a házastárs, az egyenes ágbeli rokon (szülő, gyermek, nagyszülő, unoka), a testvér, az örökbe fogadott, a mostoha- és a nevelt gyermek, valamint az örökbe fogadó-, a mostoha- és a nevelő szülő, továbbá a bejegyzett élettárs (tehát a Ptk. Szerinti közeli hozzátartozó fogalmát a SZÉP-kártyára vonatkozó rendelet kibővíti az élettárssal, így a munkavállaló az élettársának is igényelhet társkártyát). A közeli hozzátartozói jogviszonyt és az élettársi kapcsolat fennállását a munkavállaló nyilatkozattal igazolja a munkavállaló felé. 

Társkártyát a munkavállaló a SZÉP-kártya kibocsátójától közvetlenül is megrendelhet (tehát a munkálta-tó/dolgozó eldöntheti, hogy társkártyát a munkáltatón keresztül kér, vagy ezzel az igénnyel közvetlenül a kártya kibocsátójához fordul). Ez utóbbi esetben a közeli hozzátartozói jogviszonyt (ebben az esetben tehát beleértve az élettársi kapcsolatot is) elegendő a kártya kibocsátója felé igazolni egy nyilatkozattal a kártyamegrendelő nyomtatványon. 

A kibocsátott SZÉP-kártya minimum 3 évig érvényes, kivéve, ha a rajta lévő egyenleg 24 hónapig nulla (nem tartalmaz le nem járt utalványértéket), mert ebben az esetben a szolgáltató a személyes elektronikus utalvány-nyilvántartást megszüntetheti és a kártyát visszavonhatja. A nyilvántartás megszüntetéséről és a kártya vissza-vonásáról a kártya kibocsátója előzetesen, a visszavonást és a megszüntetést megelőzően legalább 2 hónappal köteles tájékoztatni az érintettet. 

Minden SZÉP-kártya kibocsátó és a vele egy vállalatcsoportba tartozó társaságok (azaz a csoportvezető bank) által kihelyezett ún. POS-terminálok (ezek üzemeltetői jelenleg többnyire az OTP Bank és a K&H Bank) el kell, hogy fogadják a más bankcsoportok által kibocsátott SZÉP-kártyákat is. Minden SZÉP-kártya felhasználásához a kibocsátónak biztosítania kell továbbá a terminálhasználat (terminálos fizetés) mellett/helyett az Internetes fizetés és/vagy a telefonos fizetés lehetőségét is a szolgáltatóknál. 

Ezen juttatás igénybe vételéhez az igénylőnek azt is meg kell jelölnie nyilatkozatában, hogy melyik kártyakibocsátótól kívánja a SZÉP-kártyát igényelni, amelyekre vonatkozóan a mindenkor aktuális információk és feltételek a www.mkbszepkartya.hu és a www.otpszepkartya.hu web-oldalakon találhatók meg, illetve ott követhetők.


Szabályzat:
AZ   ÖNKÉNTES   KÖLCSÖNÖS   NYUGDÍJPÉNZTÁRI   MUNKÁLTATÓI-FOGLALKOZTATÓI
HOZZÁJÁRULÁSRÓL   BŐVEBBEN 

Nem számít adó- és járulékköteles jövedelemnek a juttatottnál - ha ilyen jogcímen bevétele egyébként más juttatótól ugyanezen időszakban (hónapban, évben) nyilatkozata alapján nem volt - a munkáltató/kifizető által a magánszemély javára munkáltatói/foglalkoztatói hozzájárulásként az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztár(ak)ba havonta a minimálbér 50 %-át meg nem haladóan béren kívüli juttatásként fizetett összeg, amely jelenleg tehát legfeljebb havi 52.500 Ft lehet. 

Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárak (lásd az 1993. évi XCVI. Törvényt) valamelyikébe tagként már belépett munkavállalók részére a nyugdíjpénztári munkáltatói/foglalkoztatói támogatás a szabályozás alapján nem kötelezően választandó juttatás, amelynek - a nyugdíjpénztárakról szóló törvény rendelkezései szellemében – a munkáltató/foglalkoztató által meghatározott, minden pénztártagra nézve egységesen kötelező minimális mértéke 6.000 Ft/hó, tehát választása esetén nyilatkozatában ezt a minimális juttatási értéket mindenképpen szerepeltetnie kell. Az AKG-val munkaviszonyt létesítő új munkavállaló, valamint az AKG-val már munkaviszonyban álló, de önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárba újonnan belépő és ezt a munkáltatónak bejelentő munkavállaló (hat hónapos AKG-s munkaviszony után) az erre vonatkozó külön nyilatkozatot is köteles kitölteni a juttatás igénylésekor, amelyben nyilatkozik arról is, hogy ilyen juttatást a tárgyévben más juttatótól nem kapott. 

A pénztártag munkavállaló azonban a saját döntése alapján ezen juttatás értékét meg is növelheti a cafeteria rendszer keretében és a juttatás általa választott összegét nyilatkozatában a kötelezően előírt minimális mértéknél nagyobb, tetszőleges összegben is megjelölheti az adó- és járulékmentesen adható 52.500 Ft-os felső értékhatárig annak betartásával, hogy ezen értékhatárt a több azonos jellegű pénztárra vonatkozóan választott juttatások együttes értéke sem haladhatja meg. A nyilatkozatban feltüntetett összeg egyúttal a juttatás nettó értéke is, amelyet minden ledolgozott hónapot követően az adóelőleggel és a többi levont járulékkal egyidejűleg utalunk át a pénztártag által megjelölt önkéntes nyugdíjpénztárba. 

Amennyiben a munkáltatói/foglalkoztatói hozzájárulás igénybe vétele a juttatott választása szerint havonta a fenti 52.500 Ft-os érték felett történik, akkor az értékhatárt meghaladó rész a juttatottnál adó- és járulékmen-tes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősül.


Szabályzat:
AZ   ÖNKÉNTES   KÖLCSÖNÖS   EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI   ÉS/VAGY   ÖNSEGÉLYEZŐ   PÉNZTÁRI   MUNKÁLTATÓI-FOGLALKOZTATÓI   HOZZÁJÁRULÁSRÓL   BŐVEBBEN 

Nem számít adó- és járulékköteles jövedelemnek - ha ilyen jogcímen bevétele egyébként más juttatótól ugyanezen időszakban (hónapban, évben) nyilatkozata alapján nem volt - a munkáltató/foglalkoztató által a magánszemély javára munkáltatói/foglalkoztatói hozzájárulásként az önkéntes kölcsönös egészségbiztosítási pénztár(ak)ba és/vagy önsegélyező pénztár(ak)ba együttesen havonta a minimálbér 30 %-át meg nem haladóan béren kívüli juttatásként fizetett összeg, amely jelenleg tehát legfeljebb havi 31.500 Ft lehet. 

Az önkéntes kölcsönös pénztár(ak) valamelyikébe tagként már belépett munkavállalók részére a munkálta-tói/foglalkoztatói támogatás a szabályozás alapján szabadon választható juttatás, amelynek - az önkéntes pénztárakról szóló törvény rendelkezései szellemében – a munkáltató által meghatározott, minden pénztár-tagra nézve egységesen kötelező minimális mértéke pénztáranként 2.000 Ft/hó, tehát ezen juttatás(ok) választása esetén nyilatkozatában ezt a minimális juttatási értéket mindenképpen szerepeltetnie kell. Az AKG-val munkaviszonyt létesítő új munkavállaló, valamint az AKG-val már munkaviszonyban álló, de önkéntes kölcsönös kiegészítő pénztárba újonnan belépő és ezt a munkáltatónak bejelentő munkavállaló (hat hónapos AKG-s munkaviszony után) az erre vonatkozó külön nyilatkozatot is köteles kitölteni a juttatás igénylésekor, amelyben nyilatkozik arról is, hogy ilyen juttatást a tárgyévben más juttatótól nem kapott. 

A pénztártag munkavállaló azonban a saját döntése alapján a juttatás ezen minimális értékét meg is növel-heti a cafeteria rendszer keretében és a juttatás általa választott összegét nyilatkozatában az előírt minimális mértéknél nagyobb, tetszőleges összegben is megjelölheti az adómentesen adható 31.500 Ft-os felső értékhatá-rig annak betartásával, hogy ezen értékhatárt a kétféle pénztárra vagy több azonos jellegű pénztárra vo-natkozóan választott juttatások együttes értéke sem haladhatja meg. A nyilatkozatban feltüntetett összeg egyúttal a juttatás nettó értéke is, amelyet minden ledolgozott hónapot követően az adóelőleggel és a többi le-vont járulékkal egyidejűleg utalunk át a pénztártag által megjelölt önkéntes kölcsönös kiegészítő pénztárba. 

2012-től a rekreációs szolgáltatásokra nem lehet az egészségpénztári befizetéseket felhasználni, ezt a funkciót ugyanis a SZÉP-kártya vette át, 2013-tól viszont az egészségpénztári szolgáltatások közé bekerült az OÉTI által nyilvántartásba vett, gluténmentes speciális élelmiszerek vásárlására fordított kiadások elszámolására és szolgáltatást finanszírozó egészségbiztosítások (betegség biztosítások) díjának fizetésére, elszámolására.
a gluténmen¬tes élelmiszerek és az egészségbiztosítások elszámolása.

Az önsegélyező pénztárból 2013-tól újfajta szolgáltatások is téríthetők, mint például: 

-  nevelésiév-kezdési, tanévkezdési (beiskolázási) támogatás, mellyel a közoktatásról szólótörvényben meg-határozott gyermek, tanuló számára, a rá tekintettel a családok támogatásáról szóló törvény szerint családi pótlékra jogosult személy által vásárolt tankönyv, taneszköz, ruházat árának, valamint a felsőoktatásról szóló törvény 1. számú mellékletében felsorolt, Magyarország államilag elismert felsőoktatási intézményében hallgatói jogviszonnyal rendelkező 25. életévét be nem töltött természetes személy tekintetében kifizetett, költségtérítés (tandíj), térítési díj, kollégiumi díj, albérleti díj megtérítése biztosítható. A beiskolázási támogatás éves összege egy személy részére gyermekenként legfeljebb a tárgyév első napján érvényes havi minimálbér lehet (jelenleg 105.000 Ft); 

-  közüzemi díjak finanszírozásának támogatása, amely a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. Törvényben és a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. Törvényben meghatározott védendő fogyasztónak mi-nősülő pénztártag által fizetendő közüzemi díjak (villamos energia, gáz, ivóvíz,csatornadíj) megtérítésére biztosítható. A közüzemi díjak finanszírozására fordítható támogatás havi összege legfeljebb a tárgyév első napján érvényes havi minimálbér 15 százalékának megfelelő összeg lehet (jelenleg 15.750 Ft); 

-  lakáscélú devizaalapú jelzáloghitel törlesztésének támogatása, amelyet a pénztár közvetlenül a folyósító hitelintézet részére fizethet meg, amennyiben a törlesztő részlet mértéke a hitelszerződés aláírásának időpontját követő árfolyamváltozás következtében húsz százalékot meghaladó mértékben nőtt és a támogatást a pénztártag igényelte. A lakáscélú devizahitel törlesztésére fordítható támogatás havi összege legfeljebb a tárgyév első napján érvényes havi minimálbér 15 százalékának megfelelő összeg lehet (jelenleg 15.750 Ft). 

Amennyiben a munkáltatói/foglalkoztatói hozzájárulás igénybe vétele a juttatott választása szerint havonta a fenti 31.500 Ft-os érték felett történik, akkor az értékhatárt meghaladó rész a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősül.


Szabályzat:
A   HELYI   UTAZÁSI   BÉRLET   TÉRÍTÉSÉRŐL   BŐVEBBEN 

A munkavállaló által szabadon választható juttatások közé tartozik a munkavállaló vagy a munkáltató által a munkáltató (AKG) nevére és címére kiállított számlával megvásárolt és kizárólag a munkavállaló helyi uta-zására szolgáló, bérlet formájában ingyenesen vagy kedvezményesen béren kívüli juttatásként adott bevétel, amelynek mértéke elvileg korlátlan, gyakorlatilag a szolgáltató(k) által képzett teljes vagy kedvezményes ár je-lenti az adó- és járulékmentes juttatás felső értékét. 

Ez azt jelenti, hogy a Budapest közigazgatási határán belül érvényes, arcképes időszakos (havi, negyedéves vagy éves), általános vagy kombinált dolgozói vagy nyugdíjas bérletek értékéből tud a munkáltató részleges vagy teljes kedvezményt biztosítani, tehát annak egy részét vagy egészét visszatéríteni a munkavállalója részére, amely egyúttal a juttatás nettó értékét is jelenti, melynek túllépése nem lehetséges, mivel egyazon időszakban két bérlet vásárlására saját szükségleteihez senkinek sincs módja jelen cafeteria-rendszer keretében. 

A cafeteria rendszer keretein belül a munkavállaló igénylő nyilatkozata alapján a fentieknek megfelelően általa megvásárolt helyi bérlet értékét térítjük vissza teljes mértékben a leadott számla alapján. A juttatás igénylésekor megtett nyilatkozatnak tartalmaznia kell a vásárolni kívánt bérlet fajtáját (havi vagy éves, kombinált, nyugdíjas, stb.) és értékét, valamint azt is, ha nem a tárgyév teljes egészére nézve (pl. a nyári hónapok kivételével) kívánja a juttatást igénybe venni a dolgozó. 

A számlát lehetőleg a bérlet megvásárlásától (a számla kiállításának dátumától) számított öt napon belül, de mindenképpen a tárgyévben, december 31-ig köteles a munkavállaló elszámolásra benyújtani a Gazdasági Iro-dán. A számlára rá kell írni a kifizetés előtti érvényesítés során az igénybe vevő nevét is. Csak kivételesen mél-tányolható esetekben (pl. betegség vagy a bérlet fordulónapjának és ennek megfelelően a vásárlás napjának a téli szünet idejére esése esetén) van mód a tárgyévet követő naptári év január 15-ig történő elszámolásra.


Szabályzat:
AZ   ISKOLAKEZDÉSI   TÁMOGATÁSRÓL   BŐVEBBEN 

A munkavállaló által szabadon választható juttatások közé tartozik a munkáltató által a tárgyév július 3. - de-cember 31. közötti időszakában juttatott, tankönyv, taneszköz, ruházat vásárlására jogosító utalvány, amelyet a közoktatásban (vagy bármely EGT-államban ennek megfelelő oktatásban) részt vevő gyermekre, tanulóra tekintettel juttat azon munkavállalója számára, aki a gyermeknek, tanulónak a családok támogatásáról szóló törvény vagy bármely EGT-állam hasonló jogszabálya alapján családi pótlék juttatásra vagy hasonló ellátásra jogosult szülője/gyámja (a gyermekvédelmi gyám kivételével), vagy e szülőnek/gyámnak a vele közös háztartásban élő házastársa számára a jutatásra való jogosultság feltételeinek fennállásáról tett nyilatkozata alapján. 

Ez a béren kívüli juttatás a munkavállaló vagy a vele közös háztartásban élő házastársa által a cafeteria rendszer keretében minden, a feltételeknek megfelelő gyermeke után igénybe vehető éves szinten legfeljebb 31.500 Ft/fő/év értékben, amely összeg (az igénylés által érintett gyermekek, tanulók létszámával arányosan növelt értéket alapul véve) egyúttal a juttatás nettó értéke is. 

Amennyiben a dolgozó a vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozói közül olyan gyermeke részére is szeretné a juttatást igényelni, akinek még nincsen adóazonosító jele, akkor azt célszerű megigényelnie az APEH-től, mielőtt a juttatást igénybe veszi. 

A cafeteria rendszer keretein belül a munkavállaló által a mellékletek között található, az adóazonosító(ka)t és/vagy a természetes azonosító adatokat is tartalmazó, kitöltött külön nyilatkozata alapján biztosítjuk a juttatás igénybe vételét (a kiskorú gyermek nevére kitöltött jognyilatkozatot a szülő, mint törvényes képviselő írja alá). 

Az iskolakezdési utalványokat (Ticket Service beiskolázási utalvány) az Edenred Magyarország Kft. Nevű szolgáltatótól rendeljük meg. A juttatás az utalvány dolgozó által történő átvételével valósul meg. Az utalvány vissza nem váltható, beváltható az utalványon feltüntetett érvényességi dátumig. Az adminisztrációs munka és költségek minimalizálása érdekében jelenleg célszerűen 31.500 Ft-os tömbökben igényelhető (gyermeken-ként). A bevezetés és alkalmazás tapasztalatai alapján később esetleg ilyen jellegű tömeges igény felmerülése esetén megfontolandó lehet ettől eltérő (tehát 31.500 Ft-nál kisebb értékű) tömbök igénylésének lehetővé tétele is az egyéni éves keretösszegen belül, a tetszőlegesen igényelhető utalványtömb értéke azonban ekkor is csak száz Ft-ra kerekített összegű lehet. Bővebb, mindig aktuális információ a  www.edenred.hu  web-oldalon található. 

Amennyiben az iskolakezdési támogatás igénybe vétele a juttatott választása szerint a fentiek szerint arra jogosító gyermekek létszámát is figyelembe véve a gyermekenkénti fenti éves 31.500 Ft-os érték felett történik, akkor az értékhatárt meghaladó rész a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősül.


Szabályzat:
MUNKÁLTATÓ   ÁLTAL   ÁTVÁLLALT   KÉPZÉS   ÉS TOVÁBBKÉPZÉS   KÖLTSÉGEIRŐL   BŐVEBBEN 

A juttatottnál adó- és járulékmentes béren kívüli juttatásnak minősül az iskolarendszerű képzés költségének a munkáltató által történő átvállalása révén juttatott jövedelemből évente 262.500 Ft, ha a képzés – akkor is, ha a költséget nem a munkáltató viseli – munkáltatói elrendelés alapján a munkakör betöltéséhez szükséges, vagy egyébként a munkáltató tevékenységével összefüggő szakmai ismeretek megszerzését, bővítését szolgálja. Iskolarendszerű a képzés, ha az abban részesülő a képző intézménnyel tanulói vagy hallgatói jogviszonyban áll. A juttatás a képzés költségéről szabályosan, a munkavállaló (AKG) vagy a kifizető nevére és címére kiállított számla kifizetésével valósul meg és ennek összege egyúttal a juttatás nettó értéke is.  

Amennyiben az iskolarendszerű képzés költségének átvállalása a juttatott választása szerint a fenti éves 262.500 Ft-os érték felett történik, akkor az értékhatárt meghaladó rész a juttatottnál adó- és járulékmentes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősül.


Szabályzat:
A   MUNKÁLTATÓ   ÁLTAL   NYÚJTOTT   ÜDÜLÉSI   SZOLGÁLTATÁSRÓL   BŐVEBBEN 

A munkáltató évente személyenként legfeljebb a minimálbér erejéig, jelenleg 105.000 Ft-ig adó- és járulék-mentesen nyújthat a tulajdonában vagy vagyonkezelésében lévő üdülőben a szokásos piaci értéken béren kívüli juttatásként üdülési szolgáltatást a munkavállalójának és annak közeli hozzátartozójának, továbbá az elhunyt munkavállalója közeli hozzátartozójának, valamint a munkáltató vagy annak jogutódja a munkáltatótól nyugdíjba vonult, nyugdíjban részesülő magánszemélynek és közeli hozzátartozójának. 

Amennyiben a juttatásra jogosult, illetve közeli hozzátartozója más munkáltatótól már részesült a tárgyévben ilyen juttatásban, de annak értéke nem éri el a fenti adó- és járulékmentesen választható max. összeget, az adott magánszemély(ek)re az AKG-nál a cafeteria rendszer keretéből csak a különbözet erejéig igényelhető a juttatás. 

Amennyiben a jogosult a közeli hozzátartozói közül olyan gyermeke részére is szeretné a juttatást igényelni, akinek még nincsen adóazonosító jele, akkor azt meg kell igényelnie az APEH-től, mielőtt az üdülési szol-gáltatás igénybe vétele megtörténik. 

A juttatás igénylésekor a mellékletek között található, az adóazonosító(ka)t is tartalmazó jognyilatkoza¬to(ka)t is ki kell tölteni és le kell adni (a kiskorú gyermek nevére kitöltött jognyilatkozatot a szülő, mint törvényes képviselő írja alá). 

Amennyiben az üdülési szolgáltatás a juttatott választása szerint a fenti személyenkénti együttesen legfeljebb éves 105.000 Ft-os érték felett történik, akkor az értékhatárt meghaladó rész a juttatottnál adó- és járulékmen-tes juttatásként már más adózási szabályok mellett az egyes meghatározott juttatások körébe tartozó juttatásnak minősül. 

Mivel az AKG üdülővel jelenleg nem rendelkezik, így a cafeteria-rendszer keretében ez a juttatás érvényesen 2015-ben sem választható, illetve csak azt követően, ha annak tárgyi feltételei megteremtődtek.


Szabályzat:
A   SZAKKÖNYVVÁSÁRLÁSI   TÁMOGATÁSRÓL   BŐVEBBEN 

A munkavállaló által szabadon választható juttatások közé tartozik a munkáltató által adó- és járulékmentesen adható, a cafeteria rendszer keretében biztosított szakkönyvvásárlási támogatás évente legfeljebb 4.000 Ft ér-tékben, tehát a juttatás nettó értéke azonos az éves támogatás (visszatérített költség) összegével. 

A szakkönyvvásárlási támogatást a közoktatási törvényben foglaltak alapján az arra jogosultak igényelhetik az éves nyilatkozatuk megfelelő sorának kitöltésével. A támogatás igénybe vétele az erre vonatkozóan benyújtott, a munkáltató (AKG) nevére és címére kiállított számla(’k) alapján, a számla(’k) befogadásával és a befoga-dott összeg visszatérítésével történik, legfeljebb összesen 4.000 Ft/év összeg erejéig. 

A támogatás kifizetése munkavállalónként csak egyszerre, egy összegben (támogatás éves teljes összege) tör-ténhet meg a tárgyévben kiállított, szabályosan kitöltött számla(’k) alapján. Az elszámolásnak és a támogatás igénybe vételének (a támogatás alapjául szolgáló számla[’k] benyújtásának és pénztári kifizetésének) legké-sőbb a tárgyév december 20-áig meg kell történnie, mely utóbbi határidő a juttatás igénybe vétele szem-pontjából jogvesztő. 

Az elszámolás és támogatás alapjául szolgáló számla(’k)ra rá kell vezetni az igénybe vevő nevét és a „Peda-gógus szakkönyv támogatásként a számla összege(’ből) [……] Ft kifizethető. [dátum], [aláírás]” szöveget.


Szabályzat:
A   SPORTRENDEZVÉNYRE,   A KULTURÁLIS SZOLGÁLTATÁS   IGÉNYBE   VÉTELÉRE   SZÓLÓ   BELÉPŐJEGY,   BÉRLET, TOVÁBBÁ   A   KÖNYVTÁRI   BEIRATKOZÁSI   DÍJ   KÖLTSÉGÉNEK   MEGTÉRÍTÉSÉRŐL   BŐVEBBEN 

A munkáltató/kifizető évente személyenként legfeljebb 50.000 Ft értékben adó- és járulékmentesen adhat in-gyenes vagy kedvezményes juttatásként a magánszemély részére kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló belépőjegyet, bérletet, valamint vállalhatja át a könyvtári beiratkozási díjat. A belépőjegy, bérlet, könyvtári beiratkozási díj igénybe vevő által meg nem térített értéke vagy annak értékéből a részére visszatérített összeg egyúttal a juttatás nettó értékét is jelenti. A juttatás a közeli hozzátartozó(k) részére is igényelhető. Kulturális szolgáltatás: muzeális intézmény és művészeti létesítmény (kiállítóhely) kiállítása, színház-, tánc, cirkusz- vagy zeneművészeti előadás, közművelődési tevékenységet folytató szervezet által nyújtott kulturális szolgáltatás. 

Korlátlanul nyújtható ingyenesen vagy kedvezményesen a sportról szóló törvény hatálya alá tartozó, sportrendezvényre szóló belépőjegy, bérlet. A juttatás a közeli hozzátartozó(k) részére is igényelhető. Sportrendezvény: sportszervezet vagy sportszövetség által versenyrendszerben vagy azon kívül, résztvevők jelenlétében megtartott verseny, mérkőzés. A sportesemény sportrendezvénynek minősül. 

A cafeteria rendszer keretein belül a munkavállaló igénylő és közeli hozzátartozói - külön nyilatkozat megtétele mellett tett - éves nyilatkozata alapján a fentieknek megfelelően általuk a tárgyévben megvásárolt belépőjegy(ek) és/vagy bérlet(ek), beiratkozási díjak értékét térítjük vissza teljes mértékben az elszámolásra benyújtott, a munkáltató/kifizető (AKG) nevére és címére kiállított számla(’k) alapján évente összesen legfeljebb 50.000 Ft értékig, illetve sportrendezvények esetében az igényelt mértékig, vagy biztosítjuk az azt igénylők részére az ezek megvásárlására alkalmas utalványt. 

Az utalványokat (Ticket Culture & Sport utalvány) az Edenred Magyarország Kft. Nevű szolgáltatótól rendel-jük meg. A juttatás az utalvány dolgozó által történő átvételével valósul meg. Az utalvány vissza nem váltha-tó, beváltható az utalványon feltüntetett érvényességi dátumig. Az adminisztrációs munka és költségek minimalizálása érdekében jelenleg célszerűen 50.000 Ft-os tömbökben igényelhető. A bevezetés és alkalmazás tapasztalatai alapján később esetleg ilyen jellegű tömeges igény felmerülése esetén megfontolandó lehet ettől eltérő (tehát 50.000 Ft-nál kisebb értékű, az igényelt összegeknek megfelelő értékű) tömbök igénylésének lehetővé tétele is az egyéni éves keretösszegen belül, a tetszőlegesen igényelhető utalványtömb értéke azonban ekkor is csak száz Ft-ra kerekített összegű lehet. Bővebb, mindig aktuális információ a  www.edenred.hu  web-oldalon található. 

Egyedi döntés alapján a juttatás az AKG-val munkaviszonyban nem álló vagy AKG-s munkavállalóval közeli hozzátartozói viszonyban sem álló magánszemély részére is adható a megfelelő nyilatkozat kitöltése és a ma-gánszemély személyes adatainak rögzítése mellett. 

A számlát lehetőleg a megvásárlásától (a számla kiállításának dátumától) számított öt napon belül, de minden-képpen a tárgyévben köteles a magánszemély elszámolásra benyújtani a Gazdasági Irodán. Az elszámolás és támogatás alapjául szolgáló számla(’k)ra rá kell vezetni az igénybe vevő nevét és a „Sporteseményre/kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló bérlet, belépő, könyvtári beiratkozási díj költségtérítéseként, támogatásként a számla összege(’ből) [……] Ft kifizethető. [dátum], [aláírás]” szöveget, és a kifizetett juttatásokról szemé-lyenként analitikus nyilvántartást kell vezetni. Az igénybe vevő által vásárolt, szabályosan kiállított számlákat úgy kell a Gazdasági Irodának elszámolásra benyújtani, hogy a kifizetés a tárgyévben legkésőbb december 15-ig megtörténhessen. Ezt követően ezen juttatás érvényesítésére nincsen mód, az ezen időpontig nem érvényesített juttatást a tárgyévben a magánszemély véglegesen elvesztette, annak biztosítására a munkáltató/kifizető nem kötelezhető.


Szabályzat:
A   CSEKÉLY   ÉRTÉKŰ   AJÁNDÉKRÓL   BŐVEBBEN 

A munkáltató/kifizető évente a minimálbér 10 %-ának erejéig, jelenleg legfeljebb 10.500 Ft-ig adhat alkal-manként az egyes meghatározott juttatások közé tartozó juttatásként a juttatottnál adó- és járulékmentesnek minősülő, de évente is legfeljebb csak három alkalommal adható ún. csekély értékű ajándék juttatást a munkavállalójának és közeli hozzátartozójának, az elhunyt munkavállalója közeli hozzátartozójának, valamint a munkáltatótól, illetve annak jogelődjétől nyugdíjba vonult, nyugdíjban részesülő magánszemélynek és közeli hozzátartozójának, továbbá olyan magánszemélynek, akinek a kifizetőtől az adóévben nem származik más jövedelme. 

Egyedi döntés alapján tehát a juttatás az AKG-val munkaviszonyban nem álló vagy AKG-s munkavállalóval közeli hozzátartozói viszonyban sem álló magánszemély részére is adható a megfelelő nyilatkozat kitöltése és a magánszemély személyes adatainak rögzítése mellett. 

Ez a juttatás is választható az arra jogosultak által a cafeteria rendszer keretében, éves szinten tehát mind a maga, mind a közeli hozzátartozói részére legfeljebb 31.500 Ft/fő/év értékben, amely egyúttal (az igénylés által érintettek létszámával arányosan növelt értéket alapul véve) a juttatás nettó értéke is. Ezen juttatást ajándék utalvány formájában fogjuk biztosítani. 

Az ajándékutalványokat (Top Premium ajándékutalvány) az eddigiekhez hasonlóan az Edenred Magyarország Kft. nevű szolgáltatótól rendeljük meg és az év során három, az AKG tevékenységével szorosan összefüggő, kiemelkedő alkalom (az AKG születésnapja, Tavaszi Fesztivál, március 15., Pedagógus Nap, október 23., kará-csony, adventi vásár, stb.) rendezvényeinek keretében adjuk át a dolgozók részére. Az általunk rendelt ún. „Multi-kategóriájú” utalványok termékek és szolgáltatások széles körére (élelmiszer, szépségápolás, sport, ve-gyi áru, ruházat, bútor, háztartás, elektronika) beválthatók. A juttatás az utalvány dolgozó által történő átvételével valósul meg. Az utalvány vissza nem váltható, beváltható az utalványon feltüntetett érvényességi dátumig. Az adminisztrációs munka és költségek minimalizálása érdekében jelenleg célszerűen 10.500 Ft-os tömbökben biztosítjuk (alkalmanként). A bevezetés és alkalmazás tapasztalatai alapján később esetleg ilyen jellegű tömeges igény felmerülése esetén megfontolandó lehet ettől eltérő (tehát 10.500 Ft-nál kisebb értékű) tömbök igénylésének lehetővé tétele is az egyéni éves keretösszegen belül, a tetszőlegesen igényelhető utalványtömb értéke azonban ekkor is csak száz Ft-ra kerekített összegű lehet. Bővebb, mindig aktuális infor-máció a  www.edenred.hu  web-oldalon található. 

Amennyiben a dolgozó a közeli hozzátartozói közül olyan gyermeke részére is szeretne ajándék utalványt igé-nyelni, akinek még nincsen adóazonosító jele, akkor azt célszerű megigényelnie az APEH-től, mielőtt az ajándék utalvány megrendelése megtörténik. 

Az ajándék utalványok igénylésekor a mellékletek között található, az adóazonosító(ka)t is tartalmazó külön nyilatkozatot is ki kell tölteni és le kell adni (a kiskorú gyermek nevére kitöltött jognyilatkozatot a szülő, mint törvényes képviselő írja alá).


Szabályzat:
AZ   OTTHONI   INTERNET-HOZZÁFÉRÉS   (HASZNÁLAT) KÖLTSÉGEINEK   MEGTÉRÍTÉSÉRŐL   BŐVEBBEN 

A munkavállaló által szabadon választható juttatások közé tartozik az egyes meghatározott juttatásnak minősülő Internet-hozzáférés (használat) (előfizetés, ideértve különösen az egyszeri, a havi, a forgalmi díj átvállalását, a modem biztosítását) költségeinek megtérítése. Adómentes juttatás (bevétel) továbbá a munkáltató által biztosított ingyenes vagy kedvezményes számítógép-használat (és az első üzembe helyezését követően legalább két évig használt számítógép ingyenes vagy kedvezményes megszerzése a szokásos piaci értéken). A munkáltató által biztosított ingyenes vagy kedvezményes számítógép-használat (továbbá az első üzembe helyezését követően legalább két évig használt számítógép ingyenes vagy kedvezményes megszerzése a szokásos piaci értéken korlátozás nélkül) adó- és járulékmentes. A munkáltató által egyes meghatározott juttatásként biztosított ingyenes vagy kedvezményes Internet-hozzáférés (használat) munkáltató által viselt (átvállalt és megtérített, vagy elengedett) díja/értéke, illetve az internet-szolgáltatás (előfizetés) költségének visszatérítése az erre vonatkozóan bemutatott számla alapján korlátlanul, de legfeljebb a számlán szereplő összeg erejéig a munkavállalónál adó- és járulékmentes juttatás, tehát a juttatás nettó értéke azonos a megtérített költség (visszatérítés) összegével. 

A munkáltató az otthoni Internet-hozzáférés/használat költségeit a leadott külön nyilatkozat alapján legfeljebb az erre vonatkozóan benyújtott számlában ilyen jogcímen szereplő összeg erejéig vállalja át a cafeteria rend-szer keretében az erre vonatkozóan benyújtott eredeti számla és a számla kifizetését igazoló eredeti bizonylat alapján. Bármely szolgáltató által kiállított számla elfogadható, ha az a számla szabályos kiállítási feltételein túl az alábbiaknak is megfelel: 

a./  A számla a saját dolgozó vagy a külön nyilatkozatban megjelölt vele közös háztartásban élő közeli hozzátartozója nevére szól és az eredeti számla kerül bemutatásra, 
b./  a számlából egyértelműen és elkülönítetten ki kell tűnnie az Internet-hozzáférés/használat költségének (az nem lehet együtt, egy összegben feltüntetve egyéb, pl. telefonköltséggel, kábeltévé költséggel, stb.). 

A számla kifizetését igazoló eredeti bizonylatként postai befizetési csekk, bankszámla kivonata vagy a szolgáltató által kiállított eredeti díjigazolás, valamint az egymást követően benyújtott eredeti számlák esetében az előző számla(’k) kiegyenlítésére vonatkozóan a szolgáltató által feltüntetett befizetési infor-máció fogadható el. Electronic banking kivonat nem fogadható el, ilyenkor csak a szolgáltató által kiállított eredeti díjigazolás vagy a már említett, az eredeti számlákon feltüntetett befizetési információ fogadható el. Amennyiben a munkavállaló – személyes adatainak védelme érdekében – bankszámla kivonatának lemásolásához nem járul hozzá, szintén csak a szolgáltató által kiállított eredeti díjigazolás vagy a már említett, az eredeti számlákon feltüntetett befizetési információ fogadható el. 

A szolgáltató által kiállított eredeti havi vagy negyedéves számlát és a számla kifizetését igazoló eredeti bizonylatot a számla esedékességét követő hónap 15-éig (az előre, egy összegben kifizetett éves díjról kiállított számlát tárgyév július 15-ig), de legkésőbb a tárgyévet követő hónap 15-éig kell elszámolásra benyújtani, mely utóbbi határidő a juttatás igénybe vétele szempontjából jogvesztő. 

Az eredeti számlára rá kell vezetni az „Az otthoni Internet-hozzáférés/használat díjaként a számla összege (vagy a számla összegéből [……] Ft) a munkavállaló részére a mai napon megtérítve. [dátum], [aláírás]” szöveget, majd a számlát és a számla befizetését igazoló eredeti bizonylatot le kell másolni és ezen másolato(ko)n kell foganatosítani az érvényesítést és elrendelni az utalványozást, majd ezen utalványozás alapján kell a költ-ségtérítést kifizetni. A visszatérítés mértéke legfeljebb a számlán szereplő, vagy – ha a számla más jogcí-me(ke)n is tartalmaz kiszámlázott költsége(ke)t – a számlában internet-szolgáltatás jogcímen szereplő, ÁFÁ-t is tartalmazó érték lehet (beleértve a forgalomtól függő esetlegesen változó költségrészeket is). Ha a számla befizetését igazoló eredeti bizonylatként a szolgáltató által kiállított eredeti díjigazolás kerül benyújtás-ra, akkor azt eredetiben kell a számla másolata mellé csatolni (vagy annak hátoldalára kell az eredeti számlát rámásolni). A munkavállaló bankszámla kivonatát úgy kell lemásolni, hogy azon kérése nélkül is a másolás előtt ki kell takarni vagy a másolás után ki kell festeni, olvashatatlanná kell tenni a kifizetés szempontjából irreleváns adatokat, információkat. Nem takarható el vagy festhető ki azonban a számlatulajdonos neve, a bankszámla kivonat száma, kelte és időszaka, valamint az Internet-hozzáférés/használat díját (is) tartalmazó számla kifizetését tartalmazó tételsor adatai. A záradékolt eredeti számlát és a postai csekket vagy a bankszámla kivonatot a munkavállalónak vissza kell adni.


Szabályzat:
MELLÉKLETEK 


1.	Cafeteria nyilatkozat (cafeteria-juttatások igénylése) 2015. évre. 
2.	Nyilatkozat az étkezési hozzájárulás (étkezési utalvány) igényléséhez. 
3.	Nyilatkozat a Széchenyi-pihenőkártya támogatás igényléséhez. 
4.	Nyilatkozat az üdülési szolgáltatás igényléséhez (közeli hozzátartozó/k/ részére is). 
5.	Nyilatkozat az iskolakezdési támogatás igényléséhez. 
6.	Nyilatkozat az önkéntes kölcsönös nyugdíj-, egészségbiztosítási és önsegélyező pénztári 
munkáltatói/foglalkoztatói hozzájárulások igényléséhez. 
7.	Nyilatkozat az ajándék utalvány igényléséhez (közeli hozzátartozó/k/ részére is). 
8.	Nyilatkozat az otthoni Internet-hozzáférés (használat) költségtérítésének igényléséhez. 
9.	Nyilatkozat a sportrendezvényre, a kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló 
belépőjegy, bérlet, továbbá a könyvtári beiratkozási díj költségének megtérítésére 
(közeli hozzátartozó/k/ részére is). 
Budapest, 2015. január 9. 



				  Horn György			        Szűcs Tamás 
				pedagógiai vezető			     ügyvezető 



Fenntartói záradék:

A jelen szabályzatot a Kuratórium korábbi döntéseivel összhangban jóváhagyom. Jelen szabályzat az Alternatív Közgazdasági Gimnázium Alapítvánnyal munkaviszonyban állókra külön ilyenként nevesített szabályzat kiadása nélkül is hatályos és értelemszerűen mindkét szervezetre közösen alkalmazható. 

Budapest, 2015. január 9. 



								dr. Vekerdy Tamás 
								  a kuratórium elnöke


Szabályzat:
CAFETERIA   NYILATKOZAT   (IGÉNYLÉS)   2015.   ÉVRE 

Alulírott szabad elhatározásból az alábbiak szerinti nyilatkozatot teszem. 

A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...…
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 
Nyilatkozat az igénylésről (választásról): 

	havi max. összege	Éves max. összege	Egyénileg összeállított 
 éves igény
Étkezési hozzájárulás (étkezési utalvány) (kifizetés: munkahelyi étkezés havonta a szolgáltatónak, ill. utalvány két havonta)			
Munkahelyi (üzemi) étkezés (max. 12.500 Ft/hó)   	12.500	150.000	
Erzsébet-utalvány (max. 8.000 Ft/hó) hideg-meleg 	  8.000	  96.000	
Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (ha választja: min. 6.000 Ft/hó) (kifizetés: havonta) 	52.500	630.000	
Önkéntes kölcsönös egészségbiztosítási- és/vagy önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás (együttesen max.!) (kifizetés: havonta) (ha választja: min. 2.000 Ft/hó)	31.500	378.000	
Helyi közlekedési bérlet (a bérlet áráig korlátlanul) (kifizetés.: az éves bérletet januárban, illetve a havi vagy egyéb időszakos bérletet időszakosan az AKG nevére szóló számla alapján 2015.01.01-2015.12.31 között)			
Éves-negyedéves-havi Budapest-bérlet 	10.500	126.000	
Kedvezményes éves Budapest-bérlet 	  9.550	114.600	
Éves-negyedéves-havi nyugdíjas Budapest-bérlet 	  3.330	  39.960	
Kedvezményes éves nyugdíjas Budapest-bérlet 	  3.050	  36.600	
Kétheti Budapest-bérlet 	2*7.000	182.000	
Kiegészítő heti Budapest-bérlet 	2*2.700	  45.900	
Iskolakezdési támogatás N főre (gyermekenként max.) (kifizetés: július 03 - december 31. között) utalvány formájában, N =  	N*2.625	N*31.500	
Munkáltató által átvállalt iskolai rendszerű képzés és továbbképzés költségei (kifiz.: félévenként az AKG nevére szóló számla alapján) 	21.875	262.500	
Munkáltató tulajdonában lévő üdülőben nyújtott üdülési szolgáltatás N főre (max. 105.000 Ft/fő/év) (kifizetés: március),     N = 	N*8.750	N*105.000	
Adótörvény szerinti kedvezményes éves keretösz-szeg mértéke összesen (max. 200 eFt/év) (a rekreációs keret részeként):	16.666	200.000	
Széchenyi-pihenőkártyára utalt juttatás (több juttatótól is együttesen) (max. 450.000 Ft/év) (kif.: márc., ill. két hónapon belül) Szolgáltató: _____			
Vendéglátás alszámlára (max. 150.000 Ft/év) (kifizetés: március)  	12.500	150.000	
Szálláshely alszámlára (max. 225.000 Ft/év) (kifizetés: március)    	18.750	225.000	
Szabadidő alszámlára (max. 75.000 Ft/év) (kifizetés: március)    	 6.250	  75.000	
Adótörvény szerinti kedvezményes éves rekreációs keretösszeg mértéke összesen (max. 450 eFt/év):	37.500	450.000	
Szakkönyvvásárlási támogatás (közoktatási törvény alapján) (max. 4.000 Ft/év, kifizetés: az AKG nevére szóló számla alapján igény szerint) 	  333	 4.000	
Sportról szóló törvény hatálya alá tartozó sportrendezvényre szóló belépőjegy, bérlet (közeli hozzátartozók és bárki részére) (korlátlanul) (kifizetés: utalvány formájában februárban, ill. alkalmanként az AKG nevére szóló számla alap-ján) 	 		
Kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló belépőjegy, bérlet, továbbá a könyvtári beiratkozási díj költségeinek térítése a kifizető által N főre (közeli hozzátartozók részére is) (max. 50 eFt/év/fő) (kifizetés: utalvány formájában februárban, ill. alkalmanként az AKG nevére szóló számla alapján),                 N =  	 N*4.166	N*50.000	
Csekély értékű ajándék (utalvány) N főre (közeli hozzátarto-zók) (max. 3*10.500 Ft/fő/3alkalom/év) (kifizetés: febr., jún., okt.)   N =	N*2.625	N*31.500	
Otthoni internet-hozzáférés (használat) költségtérítése (kifizetés: havonta, évente, számla alapján) korlátlanul			
Étkezési hozzájárulás (étkezési utalvány) (kifizetés: munkahelyi étkezés havonta a szolgáltatónak, ill. utalvány két havonta)			
Munkahelyi (üzemi) étkezés 12.500 Ft/hó feletti része korlátla-nul   			
Erzsébet-utalvány 8.000 Ft/hó felett korlátlanul hideg-meleg     			
Étkezési utalvány (Edenred vagy más fajta, fogyasztásra kész étel vásárlására nem jogosító) korlátlanul			
Széchenyi-pihenőkártyára utalt juttatás (több juttatótól is együttesen) (a max. 450.000 Ft/év feletti része korlátlanul) (kifizetés: márciusban, illetve két hónapon belül) 			
Vendéglátás alszámlára (a max. 150.000 Ft/év feletti része korlátlanul) (kifizetés: márciusban, illetve két hónapon belül)  			
Szálláshely alszámlára (a max. 225.000 Ft/év feletti része korlátlanul) (kifizetés: márciusban, illetve két hónapon belül)    			
Szabadidő alszámlára (a max. 75.000 Ft/év feletti része korlátlanul) (kifizetés: márciusban, illetve két hónapon belül)    			
Önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztári munkáltatói hozzájárulás (havi 52.500 Ft-ot meghaladó része korlátlanul) (kif.: havonta) 			
Önkéntes kölcsönös egészségbiztosítási- és/vagy önsegélyező pénztári munkáltatói hozzájárulás (együttesen max.!) (a havi 31.500 Ft-ot meghaladó része korlátlanul) (kifizetés: havonta)			
Iskolakezdési támogatás N főre (gyermekenként az évi 31.500 Ft feletti rész korlátlanul, kifiz.: július 03 - december 31. között) utalvány formájá-ban N=			
Munkáltató által átvállalt iskolai rendszerű képzés és továbbképzés költségei (évi 262.500 Ft-ot meghaladó része korlátlanul) (kifizetés: félévenként az AKG nevére szóló számla alapján)			
Éves AKG cafeteria-keret mindösszesen (max.): 	200.000	2.400.000	

Kijelentem, hogy a fenti nyilatkozathoz kapcsolódó tájékoztatót, cafeteria-szabályzatot megismertem, az abban foglaltakat tudomásul veszem és magamra nézve kötelezőnek elfogadom. Egyúttal lemondok a cafeteria rendszerben lévő, a keretösszegem erejéig választott elemeken kívüli, általam nem választott további juttatásokról. Tudomásul veszem, hogy a cafeteria-igényléssel kapcsolatosan bekövetkező, azt befolyásoló, a nyilatkozat időpontját követően bekövetkezett, személyemet vagy közeli hozzátartozóimat, illetve az igényelt juttatást érintő egyéb változásokat 5 napon belül köteles vagyok a Munkáltató/kifizető részére írásban bejelenteni. 

Nyilatkozat a visszafizetésre vonatkozó szabályok elfogadásáról és a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 

Jelen nyilatkozatom minden, a fentiekben jelölt, választott juttatásra külön-külön is és együttesen is egyformán érvényes, és alkalmazandó azon esetekben is, ha valamely juttatásra vonatkozóan az előírt külön nyilatkozat megtételére nem kerülne sor, illetve ha az adott juttatásra vonatkozóan a fenti igénylésen túlmenően nincsen előírt, külön is kitöltendő nyilatkozat, de a jutatást a fenti igénylés alapján igénybe veszem. 

Alulírott anyagi és büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a jogalap nélkül igényelt vagy az adataimban, kö-rülményeimben bekövetkező változások munkáltatónak/foglalkoztatónak írásban 5 napon belül történt be nem jelentése miatt jogalap nélkül vagy az adómentes értékhatár felett igénybe vett juttatásokat, továbbá amennyiben a cafeteria juttatásokra való jogosultságom a tárgyévre vonatkozóan megváltozik (kilépés, munkakör-váltás, keresőállomány-változás, stb.), úgy az időarányosan járó keret túllépése miatti többletfelhasználást a jogalap nélkül felvett munkabér visszafizetésére vonatkozó szabályok szerint a Munkáltatónak/kifizetőnek megtérítem, illetve ezen nyilatkozatommal felhatalmazom arra, hogy azt a járandóságaimból levonással érvényesítse. 

Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/foglalkoztató részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmu-lasztása következtében, illetve amennyiben a fentebb vállalt visszafizetési kötelezettségemnek nem teszek eleget és ennek következményeként adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Budapest 2015. …………………………….. 



                      …………………………………………		..……………………………………….........
                                      Nyilatkozó aláírása				         Munkáltató/foglalkoztató aláírása


Szabályzat:
NYILATKOZAT   AZ   ÉTKEZÉSI   HOZZÁJÁRULÁS 
(ÉTKEZÉSI   UTALVÁNY)   IGÉNYLÉSÉHEZ 

Alulírott szabad elhatározásból az alábbiak szerinti nyilatkozatot teszem.

A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...…
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 

Nyilatkozat a jogosultságról és az igénylésről: 

Anyagi és büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§. (1) bekezdésének b./ és (2) bekezdésének b./ pontjaiban foglaltak alapján a béren kívüli juttatásként adható étkezési hozzájárulások adó- és járulékmentességével kapcsolatosan előírt szabályok sze-rint a juttatás igénybe vevőjeként az Alternatív Közgazdasági Gimnázium (1035. Budapest, Raktár u. 1.; adó-szám: 18097285-2-41; a továbbiakban: Munkáltató/kifizető) által 2015. évben nyújtott munkahelyi (üzemi) ét-keztetésre, amelynek értéke havonta legfeljebb 12.500 Ft/fő, és az Erzsébet-utalványra, amelynek értéke ha-vonta legfeljebb 8.000 Ft/fő, adó- és járulékmentesen jogosult vagyok és azt a cafeteria rendszer keretében a magam részére igénylem: 

1./   A munkahelyi (üzemi) étkeztetés esetében 2015-ben összesen ………………. Ft., azaz ………………….. 
 ……………………………..………………………... Ft értékben, mivel arra  
a./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, ugyanis 2015-ben más juttató(k)tól (munkáltató/k/tól, kifizető/k)től) munkahelyi (üzemi) étkeztetés juttatásban nem részesültem és ilyet nem igényeltem; 
b./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, azonban munkahelyi (üzemi) étkeztetés juttatásban 2015-ben már más juttató/k/tól (munkáltató/k/tól, kifizető/k/től) is részesültem, illetve ilyet már igényel-tem összesen …………… Ft., azaz ………………………………………….. Ft értékben, ezért ha az igényelt juttatás együttes értéke ezek figyelembe vételével a béren kívüli juttatásra vonatkozó értékhatárt (jelenleg 12.500 Ft/hó) meghaladja, tudomásul veszem, hogy az értékhatár feletti rész már az egyes meghatározott juttatások közé tartozó juttatásnak minősül. 

(megfelelő részek jele bekarikázandó és az összeg is kitöltendő)

2./   Az Erzsébet-utalvány esetében 2015-ben összesen ………………. Ft., azaz ……………………………….. 
 Ft értékben (legfeljebb 8.000 Ft/hó), mivel arra  
a./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, ugyanis 2015-ben más juttató(k)tól (munkáltató/k/tól, kifizető/k)től) Erzsébet-utalvány juttatásban nem részesültem és ilyet nem igényeltem; 
b./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, azonban Erzsébet-utalvány juttatásban 2015-ben már más juttató/k/tól (munkáltató/k/tól, kifizető/k/től) is részesültem, illetve ilyet már igényeltem összesen …………… Ft., azaz ………………………………………….. Ft értékben, ezért ha az igényelt jutta-tás együttes értéke ezek figyelembe vételével a béren kívüli juttatásra vonatkozó értékhatárt (jelen-leg 8.000 Ft/hó) meghaladja, tudomásul veszem, hogy az értékhatár feletti rész már az egyes meghatározott juttatások közé tartozó juttatásnak minősül. 

(megfelelő részek jele bekarikázandó és az összeg is kitöltendő)

Nyilatkozat a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 

Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/foglalkoztató részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmulasztása következtében adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Budapest 2015. …………………………….. 


          …………………………………………            ..……………………………………….........
                      Nyilatkozó aláírása			     Munkáltató/kifizető képviseletében


Szabályzat:
NYILATKOZAT   A   SZÉCHENYI-PIHENŐKÁRTYA 
TÁMOGATÁS   IGÉNYLÉSÉHEZ 

Alulírott szabad elhatározásból az alábbiak szerinti nyilatkozatot teszem.

A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...…
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 

Nyilatkozat a jogosultságról és az igénylésről: 

Anyagi és büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§. (1) bekezdésének c./ pontjában foglaltak alapján a béren kívüli juttatásként a munkáltató által Széchenyi-pihenőkártyára utalható támogatás adó- és járulékmentességével kapcsolatosan előírt szabályok szerint a juttatás igénybe vevőjeként az Alternatív Közgazdasági Gimnázium (1035. Budapest, Raktár u. 1.; adószám: 18097285-2-41; a továbbiakban: Munkáltató/kifizető) által 2015. évben nyújtott támogatásra (évente legfeljebb 450.000 Ft értékben) adó- és járulékmentesen jogosult vagyok  és azt a cafeteria rendszer keretében a magam részére igénylem 

összesen ………………. Ft., azaz ………………..………………………….. Ft értékben (ezen belül a szálláshely alszámlára …………… Ft, a vendéglátás alszámlára …………… Ft, a szabadidő alszámlára …………… Ft értékben), a választott szolgáltató neve: ……………………………………………………………
a./  mivel arra adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, ugyanis 2015-ben más juttató(k)tól (munkáltató/k/tól, kifizető/k)től) ilyen juttatásban nem részesültem és ilyet nem igényeltem; 

b./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, azonban ilyen juttatásban 2015-ben már más juttató/k/tól (mun-káltató/k/tól, kifizető/k/től) is részesültem (illetve ilyet már igényeltem), mégpedig mindösszesen …………. Ft értékben, ebből  

a szálláshely alszámlára összesen …..………… Ft (évente legfeljebb 225.000 Ft) értékben, a vendéglátás alszámlára 

összesen  …………… Ft (évente legfeljebb 150.000 Ft) értékben, a szabadidő alszámlára összesen …………… Ft (évente legfeljebb 75.000 Ft) értékben (évente mindösszesen legfeljebb 450.000 Ft értékben). 

Tudomásul veszem, hogy ha az igényelt juttatás együttes értéke a más juttató(k)tól kapott juttatások figyelembe vételével a béren kívüli juttatásra vonatkozó értékhatárokat alszámlánként és/vagy azok együttes összegére nézve is meghaladja, akkor az értékhatár(ok) feletti rész már az egyes meghatározott juttatások közé tartozó juttatásnak mi-nősül. 

(megfelelő részek jele bekarikázandó és az összegek is kitöltendők)

Nyilatkozat a társkártya igényléséhez a társkártya tulajdonosának adatairól. 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...... 
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……...………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..………. Hozzátartozói minősége: ……..…….… 

Nyilatkozat a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 

Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/foglalkoztató részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmu-lasztása következtében adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Budapest 2015. …………………………….. 


                      …………………………………………		..……………………………………….........
                                      Nyilatkozó aláírása				         Munkáltató/foglalkoztató aláírása


Szabályzat:
NYILATKOZAT   AZ   ÜDÜLÉSI   SZOLGÁLTATÁS IGÉNYLÉSÉHEZ   (KÖZELI   HOZZÁTARTOZÓ/K/   RÉSZÉRE IS) 

Alulírott szabad elhatározásból az alábbiak szerinti nyilatkozatot teszem. 


A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...…
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 

Nyilatkozat a jogosultságról és az igénylésről: 

Anyagi és büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(1) bekezdés a./ és (2) bekezdés a./ pontjaiban foglaltak alapján a juttatás igénybe vevője-ként a munkáltató tulajdonában, vagyonkezelésében lévő üdülőben nyújtott üdülési szolgáltatás adó- és járu-lékmentességével kapcsolatosan előírt szabályok szerint az Alternatív Közgazdasági Gimnázium (1035. Buda-pest, Raktár u. 1.; adószám: 18097285-2-41; a továbbiakban: Munkáltató/kifizető) által 2015. évben a cafeteria rendszer keretében béren kívüli juttatásként biztosított és 

1./  az AKG (vagy jogelődje) munkavállalójaként, ill. nyugdíjasaként (korábbi munkavállalójaként) 
2./  az AKG (vagy jogelődje) munkavállalójának közeli hozzátartozójaként 
3./  az AKG (vagy jogelődje) korábbi, már nyugdíjazott munkavállalójának közeli hozzátartozójaként 
4./  az AKG (vagy jogelődje) korábbi, elhalálozott munkavállalójának közeli hozzátartozójaként 

a magam részére igényelt üdülési szolgáltatásra, 

amelynek értéke …………. Ft., azaz ………………………..………………………... Ft (legfeljebb 105.000 Ft) 

a./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, ugyanis 2015. évben más munkáltatótól, illetve kifizetőtől adó- és járulékmentes üdülési szolgáltatás juttatásban nem részesültem, ilyet nem igényeltem; 

b./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, azonban más munkáltatótól, illetve kifizetőtől 2015. évben már részesültem …………… Ft., azaz ………………………………………….. Ft értékű üdülési szol-gáltatás juttatásban, illetve azt már igényeltem, ezért ha az együttes érték béren kívüli juttatásra vonatkozó értékhatárt (jelenleg személyenként 105.000 Ft/év) meghaladja, tudomásul veszem, hogy az afeletti rész már az egyes meghatározott juttatások közé tartozó juttatásnak minősül. 

(megfelelő részek jele bekarikázandó, közeli hozzátartozó nyilatkozata esetén az alábbi is kitöltendő) 

AKG munkavállaló neve: ……....………………………… Nyilatkozó hozzátartozói minősége: ……..…….… 


Nyilatkozat a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 

Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/foglalkoztató részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmulasztása következtében adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Budapest 2015. …………………………….. 




          …………………………………………            ..……………………………………….........
                      Nyilatkozó aláírása			     Munkáltató/kifizető képviseletében


Szabályzat:
NYILATKOZAT   AZ   ISKOLAKEZDÉSI   TÁMOGATÁS   IGÉNYLÉSÉHEZ

Alulírott szabad elhatározásból az alábbiak szerinti nyilatkozatot teszem.
A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...... 
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 
Nyilatkozat a jogosultságról és az igénylésről: 

Anyagi és büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(1) bekezdésének e./ pontjában foglaltak alapján a juttatás igénybe vevőjeként az iskola-kezdési támogatás adó- és járulékmentességével kapcsolatosan előírt szabályok szerint az Alternatív Közgazda-sági Gimnázium (1035. Budapest, Raktár u. 1.; adószám: 18097285-2-41; a továbbiakban: Munkáltató) által 2015. évben nyújtott, béren kívüli juttatásként biztosított támogatásra - amelynek értéke jogosult gyermeken-ként legfeljebb 31.500 Ft/év – adó- és járulékmentesen jogosult vagyok és azt a cafeteria rendszer keretében az alábbiakban megjelölt, a közoktatásban jelenleg is részt vevő gyermeke(im)mel kapcsolatosan – aki(k)re tekin-tettel a családok támogatásáról szóló törvény alapján családi pótlékra vagy hasonló ellátás igénybe vételére jogosult vagyok – az AKG munkavállalójaként / az AKG munkavállalójával közös háztartásban élő házas-társként igénylem beiskolázási utalvány formájában (munkavállaló neve ……………………………..): 
(a megfelelő szövegrész aláhúzandó, illetve kijelölendő)
Gyermek neve (évf.):  ………………………………(….) adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...... 
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 
Gyermek neve (évf.):  ………………………………(….) adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...... 
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 
Gyermek neve (évf.):  ………………………………(….) adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...... 
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 
Gyermek neve (évf.):  ………………………………(….) adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...... 
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 
Nyilatkozat a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 

Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/foglalkoztató részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmulasztása következtében adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Budapest 2015. …………………………….. 


          …………………………………………            ..……………………………………….........
                      Nyilatkozó aláírása			     Munkáltató/kifizető képviseletében


Szabályzat:
NYILATKOZAT   AZ   ÖNKÉNTES   KÖLCSÖNÖS   NYUGDÍJ-, EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI   ÉS   ÖNSEGÉLYEZŐ   PÉNZTÁRI   MUNKÁLTATÓI   HOZZÁJÁRULÁSOK   IGÉNYLÉSÉHEZ 

A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...…
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 
Nyilatkozat az önkéntes pénztári tagságról, a jogosultságról és az igénylésről: 

Alulírott kijelentem, hogy ilyen címen juttatást 2015-ben más juttatótól nem kaptam és nem is igényeltem, és nyilatkozom, hogy az alábbi önkéntes kölcsönös kiegészítő pénztár(ak)nak tagja vagyok és a személyi jövede-lemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(3) bekezdésében foglaltak alapján az AKG által a cafeteria rendszer keretében biztosított béren kívüli juttatásként az alább megjelölt pénztárakba havonta az alábbi munkáltatói/kifizetői hozzájárulások átutalását igénylem: 

Önkéntes kölcsönös nyugdíjbiztosítási pénztár azonosító száma: _____ 
Neve: ____________________________________________________________________ 
Belépés kelte: ______________ Tagsági azonosítóm: ______________________________ 
Havi tagdíjam összege __________ Ft (melyet magam fizetek / melynek a nettó béremből a munkáltató/kifi-zető által történő levonását és a pénztárhoz történő átutalását ezennel kérem) 
 (a megfelelő szövegrész aláhúzandó/kijelölendő és a pénztári belépési okirat másolata csatolandó) 
Igényelt munkáltatói hozzájárulás összege (kötelező min. 6.000 Ft/hó): __________ Ft/hó (de több önkéntes kölcsönös nyuggdíjpénztári tagság esetén is legfeljebb havi 52.500 Ft) 

Önkéntes kölcsönös egészségbiztosítási pénztár azonosító száma: _____ 
Neve: ____________________________________________________________________ 
Belépés kelte: ______________ Tagsági azonosítóm: ______________________________ 
Havi tagdíjam összege __________ Ft (melyet magam fizetek / melynek a nettó béremből a munkáltató/kifi-zető által történő levonását és a pénztárhoz történő átutalását ezennel kérem) 
 (a megfelelő szövegrész aláhúzandó/kijelölendő és a pénztári belépési okirat másolata csatolandó) 
Igényelt munkáltatói hozzájárulás összege (min. 2.000 Ft/hó): __________ Ft/hó (de az önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztári munkáltatói/kifizetői hozzájárulásokkal együtt is összesen legfeljebb 31.500 Ft/hó) 

Önkéntes kölcsönös önsegélyező pénztár azonosító száma: _____ 
Neve: ____________________________________________________________________ 
Belépés kelte: ______________ Tagsági azonosítóm: ______________________________ 
Havi tagdíjam összege __________ Ft (melyet magam fizetek / melynek a nettó béremből a munkáltató/kifi-zető által történő levonását és a pénztárhoz történő átutalását ezennel kérem) 
 (a megfelelő szövegrész aláhúzandó/kijelölendő és a pénztári belépési okirat másolata csatolandó) 
Igényelt munkáltatói hozzájárulás összege.(min. 2.000 Ft/hó): __________ Ft/hó (de az önkéntes kölcsönös egészségbiztosítási pénztári munkáltatói/kifizetői hozzájárulásokkal együtt is összesen legfeljebb 31.500 Ft/hó) 

Nyilatkozat a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 
Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/foglalkoztató részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmu-lasztása következtében adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Budapest 2015. …………………………….. 


                      …………………………………………		..……………………………………….........
                                      Nyilatkozó aláírása				         Munkáltató/foglalkoztató aláírása


Szabályzat:
NYILATKOZAT   AZ   AJÁNDÉK   UTALVÁNY   IGÉNYLÉSÉHEZ   (A   KÖZELI   HOZZÁTARTOZÓ/K/   RÉSZÉRE   IS) 


Alulírott szabad elhatározásból az alábbiak szerinti nyilatkozatot teszem.

A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...…
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 

Nyilatkozat a jogosultságról és az igénylésről: 

Anyagi és büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 70.§. (3) bekezdésének a./ pontjában foglaltak alapján az egyes meghatározott juttatások közé tartozó juttatásként adható csekély értékű ajándék adó- és járulékmentességével kapcsolatosan előírt szabá-lyok szerint a juttatás igénybe vevőjeként az Alternatív Közgazdasági Gimnázium (1035. Budapest, Raktár u. 1.; adószám: 18097285-2-41; a továbbiakban: Munkáltató/kifizető) által 2015. évben nyújtott ajándék utal-ványra, amelynek értéke alkalmanként legfeljebb 10.500 Ft/fő (és évente is csak legfeljebb 3 alkalommal mindösszesen 31.500 Ft/fő), adó- és járulékmentesen jogosult vagyok és azt a cafeteria rendszer keretében a magam részére és az alábbiakban felsorolt közeli hozzátartozóim részére is igénylem (a hátoldalon folytatható, ha szükséges): 

Neve: ……………………………………………………………………… anyja neve: …………………………….…… 
lakcíme: …………………………………………………………………… születési hely, idő: ………….……………… 
adóazonosító jele: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 	TAJ-száma: _ _ _ _ _ _ _ _ _ Rokonsági fok jelölése: _____________ 
Neve: ……………………………………………………………………… anyja neve: …………………………….…… 
lakcíme: …………………………………………………………………… születési hely, idő: ………….……………… 
adóazonosító jele: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 	TAJ-száma: _ _ _ _ _ _ _ _ _ Rokonsági fok jelölése: _____________ 
Neve: ……………………………………………………………………… anyja neve: …………………………….…… 
lakcíme: …………………………………………………………………… születési hely, idő: ………….……………… 
adóazonosító jele: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 	TAJ-száma: _ _ _ _ _ _ _ _ _ Rokonsági fok jelölése: _____________ 

Nyilatkozat a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 

Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/foglalkoztató részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmulasztása következtében adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Budapest 2015. …………………………….. 




          …………………………………………              ..……………………………………….........
                      Nyilatkozó aláírása			Munkáltató/foglalkoztató képviseletében


Szabályzat:
NYILATKOZAT   AZ   OTTHONI   INTERNET-HOZZÁFÉRÉS (HASZNÁLAT)   KÖLTSÉGTÉRÍTÉSÉNEK   IGÉNYLÉSÉHEZ 

A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...…
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 

Nyilatkozat a jogosultságról, az igénylésről és a költségviselő személyéről: 

Alulírott nyilatkozom, hogy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 70.§.(1a) bekezdésében foglaltak alapján az AKG által a cafeteria rendszer keretében az egyes meghatározott juttatások közé tartozó juttatásként biztosított, az általam / velem közös háztarásban élő közeli hozzátartozóm által választott és használt otthoni internet-hozzáférés (használat) költségtérítésének összege (havonta, negyedévente, félévente, évente) __________ Ft, azaz _______________ __________________________________________ Ft (legfeljebb a számlá/ba/n ilyen jogcímen szereplő összeg erejéig). 

Az internet-hozzáférés (használat) költségtérítését a saját nevemre / velem közös háztartásban élő közeli hozzátartozóm nevére szóló számla, valamint az annak befizetését igazoló bizonylatnak az egyidejű bemutatása mel-lett, illetve a szolgáltató által az adott időszakra vonatkozóan kiállított igazolás alapján veszem igénybe és azt a velem közös háztartásban élő közeli hozzátartozóm munkáltatójánál vagy más módon nem számolják el. 

(a megfelelő szövegrész aláhúzandó, illetve kijelölendő)

Közös háztartásban élő közeli hozzátartozó megjelölése esetén a hozzátartozó neve (akinek a nevére szóló számlával az elszámolás és a juttatás igénybe vétele történik): _________________________________ adóazonosítójele: _____________ 

Nyilatkozat a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 

Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/foglalkoztató részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmu-lasztása következtében adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Nyilatkozat a térítésre való jogosultság feltételeinek megismeréséről és elfogadásáról 

Alulírott tudomásul veszem és elfogadom a jelen nyilatkozat szerinti költségtérítésre vonatkozó szabályokat. Tudomásul veszem és elfogadom, hogy a térítésre akkor leszek jogosult, ha 

a./   az eredeti havi/negyedéves számlákat és befizetési bizonylatokat, illetve a befizetésre vonatkozóan a szolgáltató által kiállított igazolásokat az esedékességet követő hónap 15. napjáig, illetve a tárgyév utolsó hónapjára/negyedévére vonatkozóan a tárgyévet követő naptári év január 15-éig elszámolásra benyújtom. 

b./   az eredeti (előre megfizetett) éves számlát és befizetési bizonylatát, illetve a befizetésre vonatkozóan a szolgáltató által kiállított igazolást legkésőbb a tárgyév második negyedévét követő hónap 15. napjáig (tárgyév július 15-éig) elszámolásra benyújtom. 

(a megfelelő rész betűjele bekarikázandó, illetve a megfelelő szövegrész aláhúzandó)

Tudomásul veszem és elfogadom, hogy amennyiben a fenti határidőket nem tartom be, úgy az esedékes térítésre nem leszek jogosult és a kieső összegre semmilyen egyéb jogcímen sem tarthatok vagy formálhatok igényt. 

Budapest 2015. …………………………….. 


                      …………………………………………		..……………………………………….........
                                      Nyilatkozó aláírása				         Munkáltató/foglalkoztató aláírása


Szabályzat:
NYILATKOZAT   A   SPORTRENDEZVRE,   A   KULTURÁLIS   SZOLGÁLTATÁSRA   SZÓLÓ   BÉRLET,   BELÉPŐJEGY,   TOVÁBBÁ   A   KÖNYVTÁRI   BEIRATKOZÁSI
   DÍJ   KÖLTSÉGÉNEK   MEGTÉRÍTÉSÉHEZ 
(A   KÖZELI   HOZZÁTARTOZÓ/K/   RÉSZÉRE   IS) 

Alulírott szabad elhatározásból az alábbiak szerinti nyilatkozatot teszem. 

A nyilatkozó személyes adatai: 
neve: ………………………………………………….…… adóazonosító jele: ……………..….… TAJ-száma: …...…...…
anyja neve: ……………………………………………………… születési hely, idő: ……..………..……………………… 
lakcíme: …………..…….…………………………..…….………………..…….…………...………………..…….………. 

Nyilatkozat a jogosultságról és az igénylésről: 

Anyagi és büntetőjogi felelősségem tudatában kijelentem, hogy a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 1. számú Melléklet 8.28.a és 8.28.b, pontjában foglaltak alapján a juttatás igénybe vevőjeként az Alternatív Közgazdasági Gimnázium (1035. Budapest, Raktár u. 1.; adószám: 18097285-2-41; a továbbiakban: munkáltató, kifizető, juttató) által 2015. évben  adó- és járulékmentesen részemre térítésmentesen vagy kedvezményesen biztosított 

a./  a sportról szóló törvény hatálya alá tartozó sportrendezvényre, szóló belépőjegy, bérlet juttatásra, 

b./  kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló belépőjegy, bérlet, továbbá a könyvtári beiratkozási díj juttatásra, 

illetve azok költségének teljes vagy részleges megtérítésére jogosult vagyok és azt a magam részére 2015-ben összesen 
a./ sportrendezvényre, szóló belépőjegy, bérlet juttatásra ………. Ft., azaz ………………………..………………… Ft értékben igénylem, melyből ………….Ft értékű juttatást utalvány formájában, illetve …………... Ft értékű juttatást az AKG nevére szóló számla alapján kívánok igénybe venni. 
a./ kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló belépőjegy, bérlet, továbbá könyvtári beiratkozási díj juttatásra ………. Ft., azaz ………………………..………………… Ft értékben igénylem, melyből ………….Ft értékű juttatást utalvány formájában, illetve …………... Ft értékű juttatást (könyvtári beiratkozási díj) az AKG nevére szóló számla alapján kívánok igénybe venni. 
Kijelentem, hogy a kulturális szolgáltatás igénybe vételére szóló belépőjegy, bérlet, továbbá a könyvtári beiratkozási díj juttatásra 
a./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok, ugyanis 2015. évben más munkáltatótól/kifizetőtől ilyen adó- és járulékmentes juttatásban nem részesültem és ilyet nem igényeltem; 
b./  adó- és járulékmentesen jogosult vagyok annak ellenére, hogy más munkáltató(k)tól/kifizető(k)től is részesültem már 2015. évben eddig összesen ………… Ft., azaz ……………………………………….. Ft értékű ilyen juttatásban (illetve azt már igényeltem), de az ezen jogcímen kapott és/vagy igényelt juttatások összértéke 2014-ben a most igénybe vett juttatással együtt sem éri el az ezen juttatások éves összértékére nézve a hivatkozott jogszabályban foglalt, adó- és járulékmentesen évente juttatható legfeljebb 50.000 Ft-os értékhatárt. 

(megfelelő szövegrész aláhúzandó, illetve a megfelelő részek jele bekarikázandó és az összegek beirandók)

Nyilatkozat a valótlan nyilatkozat adójogi következményeiről, azok vállalásáról. 

Tudomásul veszem, hogy amennyiben az adóhatóság a jelen nyilatkozat valótlansága vagy az annak adataiban bekövetkezett változások Munkáltató/kifizető részére írásban történő 5 napon belüli bejelentésének elmulasztása következtében adó- és/vagy járulékhiányt állapít meg a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) terhére, akkor a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 71.§.(4)-(5) bekezdéseiben foglaltak értelemszerű alkalmazásával az adó- és járulékhiány és annak jogkövetkezményei megfizetésére - a Munkáltató/kifizető (a bér, juttatás kifizetője) helyett - köteles vagyok és azt vállalom. 

Budapest 2015. …………………………….. 


                      …………………………………………		..……………………………………….........
                                      Nyilatkozó aláírása				         Munkáltató/foglalkoztató aláírása


